. 
50 LIFFA AURÉL DR. ÉS EMSZT KÁLMÁN DR. 
Mindezek elegendő adatok arra nézve, hogy a szóban forgó 
tschermigitet is a kőszén égési termékének tekintsük; ami mellett 
ezeken kívül végre még ama körülmény is bizonyít, hogy összetételé- 
nek megfelelő timsó, melléktermék gyanánt a gáz gyártásánál is 
keletkezik. ! 
Mielőtt ama kérdésnek a megvitatására térnénk, hogy a vizsgálat 
tárgyát képező ásvány hol és miből vette fel összetételének megfelelő 
alkatrészeit, lássuk előbb közelebbről a szén kigyúlásának az okait 
és nézzük, vajjon megvolt-e a lehetősége annak, hogy ezek jelenlétét 
a szóban levő területen is feltételezhessük. var 
A kőöőszénbányák kigyúlását az ez irányban végzett szám- 
talan vizsgálat alapján a szénnek különböző gázokkal, de külö- 
nösen az 0-el szemben tanusított nagymérvű absorptio-képességéből 
eredő hőemelkedésre vezetik vissza. Tapásztalati megfigyelések igazol- 
ják, hogy a szén e sajátsága a mélységgel arányosan nő.? — ÜLOWES. 
azt találta hogy a szén absorptio-képessége nedvességének tartal- 
mával emelkedik és már 39/0-ot meghaladó mennyiségnél veszedelmes ; 
de befolyásolja ezenkívül még a széndarabok nagysága is. Növeli a 
szén kigyúlásának a veszedelmét végre még a benne foglalt pirit- 
tartalom is, nem azért, mintha bomlása annak hőmérsékletét lénye- 
gesen emelné, hanem mert nedvesen a szenet szétmállasztja s ezáltal 
a levegőnek nagyobb felületen való hozzájutásával az 0 absorptióját 
elősegíti. 
Az tudvalevő, hogy fiatalabb szeneink piritet tartalmaznak, 
aminthogy sikerült is e területről (Annavölgyről) SCHRÉTER-nek egy, 
piritkristályokkal telehintett széndarabot találnia. 
A kőszén piritje az atmoszférikus vízgőz és különösen az 0 
befolyása folytán kénessav- és kénsavvá oxydálódik és egyúttal új 
vegyületek, ú. m. vasvitriol, basikus-kénsavas vassók stb. jönnek 
létre. Ezalatt a szabad H2(S04) és H2O keletkezése pedig oly hőt 
hoz létre, hogy általa a kőszén kiszárad, majd felmelegszik és végül 
az atmoszférikus 0 hozzájárulásakor meggyulad." Ezekkel a kénsav 
1 R. v. WAGNER: Handbuch d. chemischen Technologie. Leipzig. 1875. pag. 319.. 
2? AINSWORTH: Selbstenzündung der Kohle. Österr. Zeitschr. für Berg- u. Hütten- 
wesen. 1895. pag. 219. 
5 CLowEs: Chem. Ztg. 1893. Rep. pag. 69. (Österr. Zeitschr. für Berg- u. Hütten- 
wesen. 1893. pag. 272.) 
1 V. B. LEwEes: Zeitschr. d. Ver. deutscher Ingen. 1896. pag. 1468. (Österr. 
Zeitschr. f. Berg- u. Hüttenwesen. 1897. pag. 190.) 
5 V. ö. F. JANDA: Einiges über die Entstehung der Mineralkohlen u. über die 
Selbstenzündung; sowie über die Schlagwetterexplosionen. (Österr. Zeitschr. f. Berg- u. 
Hüttenwesen. 1903. pag. 388.) 
