A PIRIT SZIMMETRIÁJA ÉTETÉSI KISÉRLETEK ALAPJÁN. 65 
III. kristály. A kristályon az (111) és (111) lapok maradtak 
meg. A lapokon egyenlőszárú háromszögalakú idomok foglalnak helyet, 
melyeknek alapja az oktaederéllel párhuzamos és csúcsukkal az emlí- 
tett élre mutatnak. 
Az (111) lapon kevésbbé jól fejlett idomokat találunk; a lapot fő- 
leg a szabálytalan gödrök tömege borítja. Az idomok egyrészt deltoi- 
"dok, másrészt lelapult hétszögek. Az idomok szimmetriavonala merő- 
leges az (111) : (111) élre. A deltoidszerű idomok hossza: 9 u. Ros- 
tozás egyik lapon sem észlelhető; a lapok erősiényűek. A sugárkép jel- 
.lemző az oktaederlapokra. 
IV. kristály. A kristálynak csak egyetlen egy lapja maradt meg. 
A kristálylapot többnyire alaktalan gödrök borítják, amelyek mellett 
bőven találunk egyenlőszárú háromszögalakú idomokat, melyeknek 
. alapja párhuzamos a (valószínűleg) oktaederéllel s csúcsuk is arra 
mutat. Megfigyelhetünk hatszögű idomokat is, melyeknek alapja pár- 
huzamos az említett éllel és szimmetria-vonaluk arra merőleges. Ros- 
tozás a lapon nincs. A sugárkép szétfolyó, pontosan nem. észlelhető, de 
a legnagyobb valószínűség szerint oktaederes típusú. 
A pirit szimmetriája. 
Ha az étetési alakokból a pirit szimmetria-viszonyaira következte- 
. téseket vonunk, kétségtelenül az bizonyosodik be, hogy a pirit a szabá- 
lyos rendszer diakiszdodekaederes osztályában kristályosodik. Ezt mu- 
tatják BEckEnek igen alapos vizsgálatai, erre utalnak az általam vég- 
zett megfigyelések is. 
tetraederes-pentagondodekaederes szimmetriára vonatkoznak, anomális 
jelenségeknek tekintendők. 
. Az anomális idomok keletkezését BECKE a kristálymolekulák zava- 
rodottságával és főleg a kristályszerkezet tektonikájával gondolja, kap- 
:csolatba hozhatónak. Az anomális jelenségek a legnagyobb valószínűség 
"szerint a kristályok hypoparallel fölépítésének köszönik eredetüket. 
Az elmondottakból az tűnik ki, hogy .a piriten föllépnek ugyan 
:a, tetraederes-pentagondodekaederes szimmetriára utaló idomok, de ezek 
: anomáliák. S hogy a pirit valóban a diakiszdodekaederes osztály szim- 
metriáját követi, bizonyítja nemcsak a mesterségesen előállított étetési 
:alakok többsége, hanem a természetes étetési idomok is. Erre mutatnak 
E. H. KtRaAus és J. D. Scorr által a pentagondodekaeder-lapokon meg- 
figyelt természetes étetési idomok, erre utalnak a fentebb ismertetett 
porkurai oktaedereken jelentkező szintén természetes étetési idomok is. 
Munkámat nem fejezhetem be: anélkül, hogy. ezen a helyen is ne 
Földtani Közlöny. LI—LII. köt. 1921—22. 5 
