Gt veszt 
k ZÁS, KAZE 
FEé VALNAK Art LVA 
Ar E e NK 
68 i MAJER ISTVÁN DR. 
a petrográfiai vizsgálat szerint egyenetlen, már elég durvaszemű, átlag 
200 u-os átmérőjű szemcsékkel bíró, ásványos összetételében feltűnően 
inhomogén, változatos kőzet, melynek a barna limonitos átlátszatlan 
alapanyaga nincs túlsúlyban a többi alkatrésszel szemben. Ebben az 
anyagban ereket alkot oly halványzöld rostos szerkezetű kaolin anyag, 
mely az előbbi zöldesszürke kőzet alapanyagához sokban hasonlít. Így 
ebben is sűrűn elhintve opák magnetit szemek találhatók. Ezenkívül a 
kétféle alapanyagban nagyobb, jól elhatárolt, önálló ásványok, főleg 
szericit rostok, a nagyobb szemek közt kalcit rögök láthatók, melye- 
ken, ha a zöld alapanyagban vannak, barna vékony limonitos burók 
jól kivehető. Nagyobb alaktalan magnetit szemek és limonitos foltok 
szintén gyakoriak. Kvarc és földpát ritkábban kisebbek. Kivételesen 
azonban egész nagy "/. mm-es, hullámosan sötétedő, tehát Ente 
eredetűnek tekinthető kvarc szemek is előfordulnak. 
Tehát a két anyag szerkezet tekintetében, a zöldesszürke egyenle- 
tes, míg a vörös inhomogén és durvább voltában különbözik. . 
Ezen anyagok eredete után kutatva anyaguk, szerkezetük alapján 
felmerül bennünk az a gondolat, hogy ezeket a triász mészkő és dolo- 
mit zátonyok szárazra jutása utáni időben, tehát a Jurában, még 
inkább a Kréta időszakban uralkodó trópusi klima laterites mállása 
hozta létre, részben az akkori szárazulatokat, mint  alaphegységet 
alkotó gránit-, gneisz-, kristályos palákból, fillitekből, szericites palák- 
ból, kvarcitokból stb. álló magasabb hegységekből, részben a szél által " 
az ezeket szegélyező üledékes mészkő platók anyagából. 
Hogy ez a gondolat nem alapnélküli, arra vonatkozólag nemcsak 
elméleti feltevéseink vannak már, hanem pozitív fúrási adatok is. 
"aleogeográfiai viszonyok. Az első formába öntött , durva vázat" 
— mint saját maga mondja — VApÁász M. ELEMÉR! adta a Magyar 
Közép-hegységre a liasztenger partvonalainak valószínű határaival. De 
már előtte is adtak a mi területünket közelebbről érintő paleogeo- 
gráfiai térképet NEUMAYR, LAPPARENT, HAUG és POMPECKY a júra- 
tenger elterjedésével kapcsolatban. 
VApÁSZ PoMPECKY vázlatát módosítja, mert ő a liasz-tenger 
elterjedésével kapcsolatban a partvonalat a Mecsek-hegység peremétől 
egyenesen húzza kelet felé a Bihar-hegységig. Ez a vonal az Alföld 
alsó harmadát szárazföld gyanánt szeli le s ez a szárazföld a Bal- 
kánon át délfelé terül mint , orientalis" keleti szárazulat. Míg e vonal- 
tól északra eső Magyar Közép-hegységet tengerrel boríttatja, ami 
helytelen, mert mint VaApÁsz mondja: , a Magyar Közép-hegység idősebb 
e 
1 VADÁSsz M. ELEMÉR: Üledékképződési viszonyok a Magyar Középhegységben a 
Jura-időszak alatt. Különlenyomat a Mathematikai és Természettudóimányi Értesítő, 
XXXI. k. 1. füzetéből. Budapest 1912—13. 115. old. 
