FELSŐKRÉTA DINOSAURUS NYOMOK A KOSDI EOCÉN SZÉNTELEP FEKÜJÉBEN. 69 
. triászvonulata, valamint az ettől délre elterült kristályos alaphegység 
nem lehetett tenger alatt." 
Az a kérdés, vajjon ezek a területek szigetek lehettek-e, avagy az 
előbb említett szárazulat tartozékai? : 
Minthogy sem a felszínen észlelhető tények, sem a fúrási adatok, 
sem pedig a régi elhordás nyomait mutató fiatalabb klasztikus üledé- 
kek semmi nyomát sem mutatják annak, hogy a közbeeső részeken 
júra-üledékek lettek volna, azért az egész területet inkább összefüggő 
szárazföldnek tarthatjuk s a föntebb említett liasz partvonalat a 
Mecsek-hegység déli pereméről észak felé a Balatonfelvidék régibb 
triászvonulata, a Vértes-hegység dolomitja peremén a Pilis-hegység 
. déli részén át a Nagyszál horsztja fölött kell vezetnünk észak felé. Ez 
a partvonal állandó maradt az egész mezozoikumon keresztül, sőt a 
júra második felében a szárazföld növekedett a tenger rovására, mely 
utóbbi csak az eocénben hódított vissza egyes részeket, egyesek azon- 
ban talán csak a legfiatalabb harmadidőszakban kerültek újból víz alá. 
; Az itt vázolt szárazulat a kiindulási pontunk, amelyet észak- 
. kelet felé kiegészíthetünk még az újabban előkerült fúrási adatok alap- 
ján Balassagyarmat és Losonc irányában, mely helyeken mint Noszky 
JENŐ! közléséből tudjuk , az Ipolyvölgy környékén a fiatalabb harmad- 
kori rétegeknek, idevéve az oligocént is, tényleg kristályos palák alkot- 
ják a fekűjét." A balassagyarmati artézikútban 591:5 métertől kezdve 
kapták már ennek a fúrás által széttördelt törmelékeit, a losonci három 
artézikút fúrásban circa 300 m körül. Míg a Karancs északi oldalán 
lévő sátorosi m. kir. áll. kőfeitőben erősen feltárt gránátos biotit ande- 
zitből álló lakkolitnak zárványai gneiszből és szericites palákból álla- 
nak a mélységből felragadva, ,a mezozoi s eocén képződményeknekő 
azonban , nyoma, sincs benne." 
, A mezozoós és eocén alaprétegek tehát itt a Közép-hegység 
északi részében hiányzanak", amely , tény paleogeográfiai szempontból 
figyelmet érdemel." 
Most már ezek alapján megalkotva eocén előtti kréta időszaki táj- 
képünket, azt látjuk lelki szemeink előtt, — amelyre különben már id. 
Lóczy LAJOS és SCHAFARZIK FERENC is utaltak, — hogy e szárazulat 
közepén a mai Nagy Magyar Alföld helyén és a Bakony dolomit és 
mészkő szirtjeitől délre, keletre és északkelet felé kristályos tömegek- 
ből álló őshegységek tornyosulnak, melyek főleg gránitokból, gneiszek- 
ből, kristályos palákból, fillitekből, kvarcitokból stb. állottak és 
ezekre, valamint távolabb a peremek felé, a tengerpartokhoz közelebb, 
ezek lankáira mészkő és dolomitból álló részben már karsztos platók 
1 Noszky JENŐ: A Cserhát északi részének földtani viszonyai. KI. a Magy. Kir. 
Földtani Intézet évi jelentése 1916-ról. Budapest 1917. 343—346. old. 
