ee ur 
Ktv ő 
Ny 
ára 
70 MAJER ISTVÁN DR. 
támaszkodtak, amelyek rideg voltuknál fogva, kiemelkedésük és az 
ezzel járó többszörös tektonikus mozgások folytán már részekre vol- 
tak törve és helyenkint hepe-hupás térszínt, máshol fennsíkokat, sas- 
bérceket alkothattak. gek 
Benn a hegységekben a kristályos, kovasavas kőzetek  helyenkin 
kopár, tehát humuszban szegény felülete az akkor uralkodó trópusi 
klima, alatt laterites bomlásnak indult, melynek bomlástermékeit rész- 
ben a víz elhordta a mélyebb helyekre, részben főleg a száraz 
időszakokban a finomabb részeket a szél felkapta és vitte messzi 
vidékekre. Míg a részben karsztos mészkő szirteken ezek finom 
porát hozzávegyítve, mindkét mállási anyagot már most keverve 
hordta a szél mindaddig, míg ezeket a szélárnyékos helyeken 
az említett hepe-hupás, egyenetlen térszín mélyedményeiben lerakta: 
a durvább szeműeket már fenntebb, a kiemelkedőbb kopár mészkő 
sziklákra, hol a nap izzó hevének voltak kitéve és e nagy meleg- 
ben ilymódon jöhettek létre azok a vörösszínű üledékek, amelyek- 
ről fenntebb szólottunk. Míg a mélyedményekben a finomabb zöldes- 
szürke agyag képződhetett, mely egyúttal már a csapadékot is 
felfogta és lehetővé tette, hogy e különben vízben szegény területeken 
a vizet ilyképpen megkötve a növényzet létalapját i8 megteremtse. 
Mert a , zöldesszürke és vörösesen pettyegetett agyag bomló szerves, 
rendszerint növényi termékek nagytömegű egykori létét árulja el", 
mert , a vízben oldott húmuszsav a vasoxidot vasoxidullá redukálja, 
hasonló hatást fejtenek ki a bomló állati anyagok is." 
"Az ilyen fokozatos és huzamos, hosszú időszakokon át tartó 
agyagfelhalmozódás tette lehetővé, hogy ezen alacsonyabb fekvésű, 
kezdetben sivár mészkő medencékben oly dús növényi élet fejlődhessék, 
melyből aztán már később, de főleg az eocéntől kezdve helyenként 
nagyobb vastagságú szén is képződhetett. 
Ilyen lehetett az a háttér és környezet, melyben az eocén előtt 
valószínűleg a krétában és annak is a felső részében azok a nagyter- 
metű őslények éltek, melyek nyomukat hátrahagyták a kosdi szén- 
bánya mélyén Aa széntelep fekűjében: a zöldesszürke agyagban. 
A koprolitok morfologiai ismertetése. Fizikai bélyegei e koproli- 
toknak az általános alakjuk, mely nyilvánvalóvá teszi eredetüket, 
amennyiben mint véletlen, konkréciók nem képződhettek, mert látszik 
rajtuk, hogy a térben és időben szabad létük volt és látszik keletkezé- 
sük sorrendje 18. 
Az egyik darabon ez igen szembetűnő, amennyiben a leesett első 
1 DR. BÁRÓ NOPCSA FERENC: A Dinosaurusok élete és szerepe. KI. a Term. Tud. Közl. 
CXXVII —OXXVIII. pótfüzetből. Budapest 1917. 42 old. 
pör bye Fk Tt ÉVJ 
Ya 96 85 osei 
PAN 
