74 j MAJER ISTVÁN DR. 
Angliából és nyomait az angol és a hannoveri kréta első felébe tartozó 
wealden rétegekből és végül a Craspedodon genus, mely a kréta máso- . . 
dik felébe tartozó belgiumi maestrichtienből ismeretes. 
Ezek a kalodontidák nevüket éppen bordásfoguk zománcbordái- 
nak szép ornamentikája alapján kapták. Fogaik szerkezete alamjáti 
lágy növényi részekkel táplálkozhattak. 
2. család a Trachodontidae, melynek Protrachodontinae alcsalád- 
jába tartozik az Orthomerus genus, melynek csontmaradványait ismer- 
jük az erdélyi felsőkrétából és a belgiumi maestrichtienből. 
Ezek azok a tisztán növényi eledellel táplálkozó Dinosaurusok, 
melyeket Európa krétájából eddig ismerünk. De hogy mily összefüggés 
lesz megállapítható a kosdi koprolitok és az itt felsorolt európai vagy 
még inkább a legközelebbi erdélyi növényevő Dinosaurus csontmarad- 
ványok között, arra csak a részletes vizsgálatok fognak feleletet adni.. 
A kosdi koprolitokkal kapcsolatban újból felvetődik a Dinosauru- 
sok kihalási idejének problémája is. Idézett munkájában" erre vonat- 
kozólag Nopcsa a következőket írja: , Feltűnő és részben még nagyon 
homályos kérdés a Dinosaurusok kihalása a krétakor végén. Már ma- 
gában véve az is kérdéses, hogy a Dinosaurusok mindenütt egyidejüleg 
haltak-e ki? Mindaddig, míg a Dinosaurusokat tartalmazó rétegeket 
mezozoi-korúaknak tartjuk, kihalásukat mindenütt egyidejűnek kell 
tekintenünk. Ha azonban a rétegek korát nem a Dinosaurusok, hanem 
más állatok alapján határozzuk meg, a kihalást is más és más korban 
bekövetkezettnek látjuk. Ebből a szempontból rendkívül fontosak 
Lóczy L. szászsebesi leletei, aki az úgynevezett alsó vörös agyagban 
a Dinosaurusok mellett Foraminiferákat talált, amelyek pedig kizá- 
rólag a terciér-korra jellemzők. Nincs ugyanis e leletek alapján kizárva, 
hogy Erdélyben a Dinosaurusok még a legalsó eocén-rétegek lerakó- 
dása idejében is éltek és ebben az esetben a Dinosaurusok kihalása 
más és más időben következett be a különböző helyeken." 
A kosdi koprolitok rétegének helyzete hasonlólag enged következ- 
tetni. Ugyanis, mint már előbb említettük, ,,a szénfekü korának meg- 
állapítása szabad felfogás tárgya." Ha a szénfedű legfelsőbb középső 
eocén korából indulunk ki és az alatta lévő öt méteres édesvízi mészkő- 
és szénképződmény viszonyos vastagságából, úgy képződményeinket 
alsó eocénnek is bátran vehetjük. Viszont, ha azt a felfogást valljuk, 
hogy hosszú idők nyom nélkül nem tűnhetnek el, úgy a koprolitokat 
bezáró rétegeket felső krétának, sőt még a hosszü ideig tartó azonos 
viszonyokat feltételezve, alsóbb részeit e rétegeknek még idősebbnek 
is tarthatjuk. Talán a részletes vizsgálatok úgy erre, mint evvel kap- 
1 DR. Nopcsa FERENC BÁRÓ: A Dinosaurusok élete és szerepe. etc. 48. old. 
