RÖVID KÖZLEMÉNYEK. Tr 
1" megtalálni, a másik kettőt megtaláltam. A Hemicid. cÍr. cesaredensis 
erősen töredékes, és kopott példány, mely alkalmasint csakugyan He- 
micidaris lehet. A három Collyrites példány szintén nem egészen jó 
megtartású, nézetem szerint nem bizonyítható be határozottan, hogy 
csakugyan a Coll. ovalis fajhoz tartoznak-e; nevezetesen az alsó oldala 
az, melynek kifejlődésében a brassói alak feltünően eltér COTTEAU 
. leírásától és ábráitól. 
JEKELIUs anyagában ezeken kívül találtam egy Holectypus pél- 
. dányt Gutzan lelőhelyről, JEKELIus 1915. évi felvételi jelentése szerint 
tehát a brassói callovienből. Felső oldala kifogástalan megtartású, alsó 
oldala azonban részben töredékes, úgy hogy alfelnyílása nem maradt 
meg. Annyit egész határozottan mondhatunk, hogy alfelnyílása a pe- 
remhez közel feküdt, nem terjedt a szájnyílás környékéig. Ennek és 
többi jellegeinek alapján a Holectypus sarthacensis Corr. fajjal egye- 
zik. A brassói példány látható jellegeiben annyira megegyezik az emlí- 
tett fajjal, hogy pl. interambulacrális szemölcseinek elrendeződése is 
egész pontosan megfelel a CorrEaAu? 106. tábla 7. ábráján közölt kép- 
nek. A H. sarthacensis eddig tudtommal kizárólag Franciaországból 
volt ismeretes. Vajjon a JEKELIUs említett H. depressus is ide tar- 
tozik-e? 
Finnmosseni magnetit. 
Írta: TOKODY LÁSZLÓ dr." 
Az alább ismertetendő magnetitkristályok Finnmossenről ( Werm- 
land, Svédország) származnak. Finnmossen Nordmarkentől kb. 5 km- 
nyire ÉNy-ra van a közép-svédországi vaséretermő vidéken. Amint 
ismeretes, a svédországi ércek abban a széles övben fordulnak elő, amely 
. Wermland keleti részétől Westmanlandon keresztül Dalekarliens déli 
részéig és Gestrikland-ig terjed. Ezen a területen az ércek az archaikus 
szisztéma fiatalabb részében jelennek meg. Az ércelőfordulásoknak há- 
rom típusát lehetséges ott mögkülönböztetet melyek közül az első típust 
"a gránát, pyroxén, amfibol, epidot, chlorit, kalcit és szerpentin fellépése 
jellemzi; ebben a típusban fordul elő a legtöbb és legtisztább mágnes- 
vasérc." Ilyen viszonyok figyelhetők meg a wermlandi vagércbányáknál 
is, amelyek sorába tartozik Finnmossen. Wermlandban művelés alatt 
mintegy 2/7 bánya állott, melyek 1907-ben 63.124 tonna mágnesvas- 
ércet és 4972 tonna hematitet termeltek, melyből ML ANN SS eAlte $607433 
tonna jutott. A vasércek mellékkőzetét, melyben a kontaktmetamorf 
eredetű telepek helyet foglalnak, az: ottani bányászok skarn-nak neve- 
zik." A vasércek fellépése, keletkezésük módia, a kisérő ásványok soro- 
, 8 
" Pal. Írancaise; terrains jurassigues. Echinides irréguliers. p. 424. Pl. 106. 1873. 
t Előadta 1921 márc. 2-i szakülésen. 
; 1 HI... SJÖGREN: Beitráge zur Kenntniss der Erzlagerstütten von Moravica u. 
Dognácska im Bánát etc. Jahrbuch d. k. k. geol. "Reichsanstalt. 1886 XXXVI 
"p. 607—668. 
: R. BECK: Lehre von den Erzlagerstütten. Berlin, 1909. II. p. 347. 
5 BEYSCHLAG-KRUSCH-VoGT: Die Lagerstütten. Stuttgart, 1914. p. 414. 
STÉLZNER-BERGEAT: Die Erzlagerstátten. Leipzig, 1904. p. 130. 8 
H. SJÖGREN: Entstehung der schwedischen Eisenerzlagerstütten, Geol. Förenin- 
gens i Stockholm Förhandlingar 1906. p. 313—365. Ref.: Zeitschrift .Í, prakt. Geol. 
EDE 2985 MET 44 
