28 
snyltende hos bier og humler bekjendte slegt Volucella vover sig 
merkelig nok ind i rederne og aflægger der sine eg, hvoraf der frem- 
kommer nogle hvidgule fodløse larver, der lever af at dræbe og udsuge 
hvepsenes eg og unge larver. Flere smaa sommerfugle- og billelarver 
findes ogsaa ofte i hvepserederne, hvor de dog muligens lever af affald, 
dels ogsaa af det for hvepselarverne bestemte forraad eller af selve cel- 
lerne. At hvepsene, som ellers ikke forsmaar insektlarver som næ- 
ring, taaler disse skadedyr i sine reder, er ganske uforstaaeligt. 
Af fuglere er biæderen (Merops apiaster) hvepsenes farligste 
fiende. 
sStikkelsbærdræberen*. 
Paa en maade, der minder om vinstok-melduggens og stokrose- 
rustsoppens herjinger for en del aar tilbage, er store dele af Furopa 
atter bleven hjemsøgt af en her tidligere ukjendt snyltesop, som ud- 
breder sig med rivende hurtighed fra land til land, og som opfordrer 
til energiske forholdsregler fra myndighedernes side. 
»Stikkelbærdræberen", Sphærotheca mors uvæ, hører 
egentlig hjemme i Nordamerika, hvor den længe har været en frygtet 
skadesop. Man har ogsaa direkte kunnet paavise, at den er indført 
til Europa med amerikanske stikkelsbærbuske. Den viste sig plud- 
selig sommeren 1900 samtidig i tre haver i det nordøstlige Irland og 
udbredte sig i Ge følgende aar hurtig videre i dette land. 
I 1901 viste den sig i Rusland, hvorfra den udbredte sig til Fin- 
land. I Danmark blev den først paavist i 1904, nemlig i det nord- 
østlige af Sjælland, senere er den funden ogsaa paa Fyen og paa Jyl- 
land. Den maa dog have levet skjult i nogle aar i Danmark; thi til 
Sverige er den kommen med nogle stikkelsbærbuske, som i 1900 var 
indkjøbt fra en planteskole i Korsør. Ogsaa i Tyskland og Østerrige 
har den vist sig. Fra Tyskland er den ifjor indført til England med 
nogle høistammede stikkelsbærbuske, som var forædlede paa guldribs. 
Her i landet, hvortil den som i Sverige synes at være indbragt 
med stikkelsbærbuske, som er kjøbte i Danmark, viste den sig først 
ved Langesund. Det var i 1904. Aaret efter viste den sig paa land- 
brugshøiskolen ved Aas, i Telemarken og i omegnen af Tønsberg. 
I 1906 har statsentomolog Schøyen faaet tilsendt prøver af den fra 
Gjerpen ved Skien, Soon, Øier i Gudbrandsdalen, Grorud i østre Aker, 
