Udvinding af luftens kvælstof. 
Af overlærer P. Boye. 
Kvælstof er et grundstof, som er ganske overordentlig udbredt i 
naturen. Omtrent 3 af luftens vegt er kvælstof. Det udgjør ogsaa 
en vigtig bestanddel af planters og dyrs legemer. Flere af vore vig- 
tigste næringsmidler indeholder kvælstof. Den gruppe næringsstoffe, 
der kaldes eggehvidestoffe, indeholder saaledes omtrent 16 "/, kvæl- 
stof.  Uden kvælstof vilde det derfor være aldeles umuligt at eksistere 
baade for dyr og mennesker. 
Kvælstoffet er underkastet et stadigt kredsløb paa jorden. Plan- 
terne optager kvælstoffet gjennem sine rødder fra jordbunden. I 
enhver jordbund findes der nemlig smaa mængder kvælstofforbindelser, 
.som kan tjene planterne til næring. De aller fleste planter kan ikke 
direkte forsyne sig af luftens uhyre kvælstofmængder. De maa have 
kvælstof i kemisk bunden form, f. eks. i form af salpeter og dermed 
beslegtede stoffe. 
Planterne spises endvidere af dyrene, og saaledes kommer kvæl- 
stoffet ind i dyrenes legemer. Disse udskiller igjen kvælstoffet gjen- 
nem urinen, og saaledes kommer kvælstoffet tilbage til jorden igjen 
før eller senere; og saaledes er kredsløbet sluttet. 
Kvælstoffet vender imidlertid ikke tilbage til de marker, hvorfra 
det blev fjernet af planterne; jorden lider altsaa ved dyrkningen et 
tab, og dette tab maa erstattes. 
Erstatningen sker gjennem gjødningen, enten man nu bruger 
naturlig eller kunstig. Da den naturlige gjødning i længden ikke 
viser sig tilstrækkelig, er man nødt til at bruge kunstgjødning. Den 
kvælstofgjødning, som anvendes, er væsentlig chilisalpeter (Na NO,) 
og svovlsur ammoniak NH, S0,. Den første kommer fra Chili, hvor 
der findes svære salpeterleier. 
Det naturlige forekommende raasalpeter findes i Chili i provin- 
Naturen 1907. ] 3 
