8 
Det er saaledes paa det rene af disse dyrelevninger og det hele 
milieu af former, hvori mennesket dengang levede, at klimatet har 
været omtrent 2" mildere i sommertiden end det nuværende. Geo- 
logisk er forholdet det, at man paa enkelte, særdeles heldigt belig- 
gende bopladse har fundet, at bopladsens dannelse er foregaaet i tiden 
nærmest før og under maksimum af sænkning i Danmark— 
Sverige. Man erindrer, at der ovenfor taltes om, at der omtrent sam- 
tidig med furuperioden (se tabellen p. 4) havde eksisteret en land- 
bro fra Jylland til Skaane, der havde afstængt Østersjøen. I den 
kommende periode (eketid), netop den, hvori affaldsdyngerne er afsat, 
sænkedes landet langsomt i Danmark—-Sverige, forskjelligt paa de for- 
skjellige steder. Og det er altsaa ved maksimum af denne sænkning 
at affaldsdyngerne er dannede. Der gives kjendte navne for disse 
fænomener, som skal nævnes, fordi de har spillet og spiller en stor 
rolle for det geologiske studium af disse tider. Man kalder den bal- 
tiske indsjøtid for aneylustid efter en liden ferskvandsmusling, 
Aneylus fluviatilis, Mull, og den følgende tid for litto- 
rinatiden efter en sneglkystform, der lever hos os den dag idag, 
Littorina littorea, Linn. Vi ser saaledes at vi efterhaanden 
har identificeret de respektive perioder: 1) birk- og furuperiode, 
2) ekeperiode og 3) bøkeperiode med 1) aneylustid (baltisk indsjøtid), 
2) littorinatid (ogsaa kaldet tapestid), 3) recent tid, og endelig med 
de arkeologiske perioder, 1) mneolitisk benkultur, 2) kjøkken- 
møddinger og 3) yngre stenalder etc. Heraf vil vi nu efterhaanden 
ad mange sideveie kunne danne os et fuldstændigt billede af de skif- 
tende tiders særlige beskaffenhed. Vi kan rekonstruere dyre og 
planteverdenen, vi kan reproducere i tanken omgivelserne hos de men- 
nesker, hvis liv det er vor opgave at studere. 
Kjøkkenmøddingernes mennesker og deres kultur skal ikke her 
nærmere tales om, da der vil blive anledning hertil nedenfor ved be- 
handlingen af de norske bopladse. Der skal kun berøres de vigtigste 
forhold, der har spillet en rolle ved studiet af forholdet mellem dansk 
og norsk ældre stenalder. Det materiale af daglige redskaber og 
brugsgjenstande, der er fundet paa de danske bopladse, er ikke hver- 
ken særlig rigt eller særlig skiftende. Befolkningens hovedmateriale 
har været flinten, den bergart, der bedst af alle lader sig tildanne | 
til skjærende og huggende redskaber. Paa bopladserne findes i tu- 
sener og atter tusener stykker, affald efter flintfabrikationen, som har 
