5) 
Jeg skal nu lidt nærmere gaa ind paa arkeologiens befatning med 
disse ting, for at komme til hovedspørgsmaalet, Norges ældste bebyg- 
gelse. 
Det er jo allerede af de geologiske kjendsgjerninger klart, at men- 
nesket ikke kunde leve i Norden i den paleolitiske tid, da det hele 
land dengang var dækket af is. Saasnart isdækket af visse grunde 
begyndte at svinde ind og trække sig tilbage, saasnart landet blev is- 
frit, begyndte vegetationen og dyrelivet at vandre efter. Landet 
hævede sig — vel formodentlig for en del fordi det svære istryk efter- 
haanden svandt — og landbroen dannedes mellem Jylland og Skåne, 
der gjorde Østersjøen til den store baltiske indsjø. Vi er hermed 
kommet til det afsnit, hvor der staar: begyndende stenalder i Dan- 
mark. Vi skal erindre os, at denre tids klima har været omtrent som 
det nuværende. Furuen og birken voksede i Danmark og tiuren og 
geirfuglen levede i furuskogene. Man troede længe, at kjøkkenmød- 
dingerne skrev sig fra denne tid. Men deri har man nu ændret an- 
skuelse. Som jeg straks skal omtale, er det nu paavist, at kjøkken- 
møddingerne tilhører den næste periode, eketiden. Men nu har man 
nylig gjort fund i Danmark, der viser, at mennesket er en dnu 
ældre end kjøkkenmøddingerne her. Det levede allerede 
i furuperioden, samtidig med renen baade i Danmark og i Skåne, og 
tildannede dengang sine redskaber for største delen af ben og træ. 
Det kjendte endnu ikke den industri at lave lerkar. Det levede ofte 
paa flaader ved sjøer. 
Nu steg temperaturen langsomt. Det mildnedes i Norden, var- 
mere og varmere blev det og landbroen mellem Jylland og Skåne sank 
langsomt i hav og i Norge hævedes landet med sterke skridt. Endnu 
før sænkningen i Danmark var ophørt, dannedes de første danske 
kjøkkenmøddinger.") Disse merkelige og videnom berømte kultur- 
levninger er af en saa stor betydning, at der er grund til at dvæle lidt 
nærmere ved dem. 
De blev ,opdaget" for ikke mere end 50 aar siden. Man kjendte 
dem nok før, men geologerne holdt dem for naturlige stranddannelser, 
1) Prof. Dr. E. Warming har i ,, Den danske planteverdens historie siden 
istiden" som det synes mig med fu!d ret protesteret mod den nye betegnelse af- 
faldsdynger som lidet pietetsfuld. Det er utvilsomt, at man i den videnskabelige 
verden best kjeuder ordet kjøkkenmøddinger, og ligeledes at det ikke er heldigt 
saaledes at skifte navne. 
