3 
tilbage, kan det godt bruges. Det er paavist at dette isdække, hvis 
tykkelse har været vældig, har ligget over hele Nord-Europa og dele 
af Mellem-Europa, og gjennem tidernes løb er der skeet nogle for- 
andringer i dets omraade paa grund af veksling i klimatet. Efter den 
første store udbredelse trak isranden sig efterhaanden paa grund af 
mildere klima tilbage, gjennem lange, lange tider. Vi faar, hvad 
geologerne kalder en mellemistid (interglacialtid), hvori dyreliv 
og planteliv trives paa steder, hvor der før laa is. Atter kjøledes kli- 
matet og isen rykkede paany frem, men denne gang ikke saa langt som 
før. Endnu engang optræder en mellemistid, og da isen for tredie gang 
rykkede frem, laa den hovedsagelig kun over de skandinaviske lande. 
Mennesket har levet i Europa under istiden udenfor isranden. I 
det uhyre lange tidsrum, som de tre istider og mellemistider har varet, 
har det levet under ulige betingelser, langsomt og smaat udviklet visse 
forbedringer, uden dog nogensinde at naa en virkelig kultur. Vi 
kalder denne tid for den paleolitiske tid, og mennesket inden 
den for det paleolitiske menneske. I den første mellem-istid levede 
det i koldt klima i England, Frankrig, Sydtyskland etc., sammen med 
mammuten og tildannede grove flintstykker til en eneste, nogenlunde 
bestemt form. I en midlere tid, da klimatet ændredes, levede men- 
nesket i Italien og Frankrige og naaede et vist kunstnerisk stand- 
punkt i tildannelsen af kvindefigurer ete. Endelig i den sidste mellem- 
istid blev klimatet atter koldere og tørrere; isranden trak sig længere 
fremover, men ikke destomirdre levede nu mennesket meget talrigt i 
Tyskland, Schweiz, Frankrig, England; og det har efterladt sig mer- 
ker, der tildels er noget af det interessanteste, der eies fra menneskets 
ældste historie. Tiden er karakteriseret ved rensdyrets optræ- 
den, og en levede af rensdyret. Det tildannede det meste af 
sine redskaber og brugsgjenstande af renens horn og ben, det levede 
af dets kjød, klædte sig i dets skind, og endelig: dets fantasi levede 
paa renen, idet det udviklede en færdighed i at tegne paa rensdyrben og 
horn med motiver, udelukkende tagne fra dyreverdenen. De berømte 
rensdyrtegninger, der saa levende gjengiver datidens friske syn paa 
sine omgivelser, har vakt forbauselse overalt ; og de beskjæftiger frem- 
deles videnskaben i lang tid. 
Dette paleolitiske menneske levede i Europa paa en tid, da Norden 
endnu var isdækket og ubeboeligt. I rensdyrtiden trak iskappen sig 
langsomt tilbage. Dens uhyre vegt havde i Skandinavien bevirket en 
