49 
mark—Skaane var saa sterkt benyttede til føde, har antagelig østers, 
hjertemusling (Cardium), blaaskjæl og strandsneglen (Littorina) og- 
saw paa de norske kyster været meget almindelige. Vi finder 
dem ikke paa bopladserne, og dette gav tidlig anledning til en kunstig 
adskillelse mellem de danske og norske bopladse; men grunden hertil 
kan være den ret naturlige, at skallene ikke er bevarede som følge af 
de særlige naturforhold ved de norske bopladse. Der er dog grund 
til at antage, at den norske stenaldersmand ikke har været fuldt saa 
skjælspisende som den danske. Dog herom udsiger det eksakte ma- 
teriale intet sikkert. I virkeligheden er vi ikke hermed meget nær 
det maal man skulde sætte sig, at udforske alle betingelser for de 
ældste menneskers liv. Vi maa lade os nøie med en vis omtrentlig- 
hed, der først med tiden vil afløses af sikrere resultater, naar blot forsk- 
ningen faar underkastet bopladserne en eksakt undersøgelse. — Til 
disse topografiske, klimatologiske, faunistiske og floristiske forhold 
kommer nu end yderligere spørgsmaal af betydning, nemlig med hensyn 
til dalstrøgenes forhold, til jordbundsforholdene og til detaljer i kli- 
matspørgsmaal etc., etc. Det kan ikke være tale om her at gjøre dette 
til gjenstand for behandling; her ligger opgaver og venter paa for- 
skeren; i Sverige har Høgbom, Ahlenius og Gunnar ÅAn- 
dersson gjort landets fysisk-geografiske forudsætninger for bebyg- 
gelse til gjenstand for studium. I vort land har dr. Hansen givet 
mange bidrag og udkastet flere ideer. 
Det ældre stenaldersmenneske i Norge har altsaa været jæger, 
fisker og muligens for en del det man kalder samler. Herved 
er givet en kulturel bestemmelse af denne art menneske, idet der her- 
med er givet, at han ikke har havt faste boliger, systematisk agerbrug, 
husdyravl etc., men at hans livsførsel har været jægerens og fiskerens. 
Han har om sommeren boet ét sted, streifet omkring og for vinteren 
taget bolig et andet sted. Muligens har han boet mange aar paa et 
sted, ofte skiftet flere gange om aaret. Med det forholdsvis begræn- 
sede areal, der stod til hans raadighed, idet han jo stadig har holdt 
sig til kysten, kan imidlertid denne livsførsel kun have varet en for- 
holdsvis kort periode i hans liv. dJægeren kræver som bekjendt et 
uhyre stort areal for sin eksistens. Vokser nu befolkningen, da ind- 
træder den tvangstilstand, hvori han blir nødt til efterhaanden at søge 
faste opholdssteder, samfundsdannelsen begynder. Dette 
er i korte træk udviklingshistorien. Vi skal et øieblik betragte enkelte 
sider heraf lidt nærmere. 
Naturen 1907. 
