ot 
«1 
Vesuvs virksomhed vaaren 1906. 
Af Carl Fred. Kolderup. 
Om de betydelige udbrud af Vesuv i april maaned 1906 foreligger 
der nu endel beretninger af forskere, som kort efter hovedkatastrofen 
begav sig afsted for at studere eruptionerne og de masser af lava, vul- 
kanske stene og vulkansk aske, som ved dem er bragt op til jordens 
overflade. Flere af disse forskere har havt anledning til at studere 
flere af de mindre udbrud, som fulgte efter hovedudbruddet. Da det 
af de hidtil publicerede beretninger synes at fremgaa, at der er faa af 
Vesuvs udbrud, som har bragt saa meget vulkansk materiale op i da- 
gen, og som har foraarsaget saa mange ødelæggelser som dette, saa 
kan det maaske have sin interesse at faa en oversigt over de begiven- 
heder, som fandt sted ved Vesuv ifjor, og jeg skal derfor paa grundlag 
af de i udenlandske tidsskrifter fremkomne beretninger give en ganske 
kort skildring af begivenhedernes gang og samtidig meddele lidt om, 
hvad dette udbrud har lært geologerne. 
Før jeg gaar over til de sidste udbrud, vil jeg imidlertid give 
nogle orienterende bemerkninger om Vesuvs beliggenhed og tidligere 
udbrud. Vesuv, der er det europæiske fastlands eneste virksomme 
vulkan, hæver sig isoleret op over den bekjendte campaniske slette til 
en høide af ca. 1300 m. o. h. Vulkanfjeldet bestaar af to dele: den 
egentlige Vesuvkegle og den halvkredsformige vold, Monte Somma, 
der er adskilt fra det egentlige Vesuv ved kløften Atrio del Cavallo. 
Monte Somma, hvis høide nu er lidt større end Vesuv, maa opfattes 
som resterne af ev stort krater, hvorfra eruptionerne foregik i forhisto- 
risk tid. Ved det første udbrud i historisk tid (aar 79 e. Kr.) danne- 
des Vesuvkeglen, hvorfra alle de senere udbrud har fundet sted, enten 
fra krateret paa toppen eller fra sprækker langs vulkankeglens sider. 
Denne kegle er et skrøbeligt bygverk, der ved sterke udbrud delvis 
nedbrydes og ved hyppig paa hinanden følgende svagere udbrud stadig 
opbygges. Derfor har ogsaa i historisk tid Vesuv afvekslende været 
høiere og lavere end Monte Somma. Fjeldets øvre halvdel er gold og * 
øde, men paa den nedre del af fjeldskraaningen, der ogsaa har sva- 
gere heldning end den øvre, er der en meget rig vegetation, og her 
ligger ogsaa, som det vil sees af kartet, en hel del byer, hvis navne 
ofte er nævnt i forbindelse med Vesuvs udbrud, fordi snart den ene, 
snart den anden har været truet ved udbruddene. Uagtet Vesuv maa 
regnes til de virksomme vulkaner, har den dog havt lange hvileperi- 
