64 
Saa følger et afsnit om de geologiske kræfter og deres virksom- 
hed, noget som det jo vil være af betydning for vore landmænd at 
kjende til. 
I det fjerde afsnit gives saa en kort oversigt over jordens historie, 
idet forfatteren samtidig benytter anledningen til at meddele læseren 
hovedtrækkene i Norges bygning. 
De sidste 50 sider er viet jordbundslæren, som har faaet en mere 
indgaaende behandling. Forfatteren fremhæver, at der paa dette om- 
raade maa brydes ny jord, idet man maa forsøge at komme bort fra 
den ensidige kemiske retning, som hidtil har været den herskende ved 
undervisningen; man maa lære at indse ,at jordbundslæren i virkelig- 
heden er en gren af geologien og nødvendigvis maa bygge paa denne, 
mens fysik og kemi er vigtige bifag.* Det er at haabe, at disse syns- 
maader lidt efter lidt maa trænge igjennem og bidrage til en rask og 
sund udvikling af jordbundslæren, der kun altfor længe har ført en 
stagnerende tilværelse. Carl Fred. Kolderup. 
Mindre meddelelser. 
Store havdyb i det indiske ocean. Det største hidtil kjendte 
dyb i det indiske ocean var 6459 m. og ligger nordvest af Australien. 
Nu har imidlertid det tyske opmaalingsskib ,Planet* fundet en dybde 
af 7000 m. i ,Sundadybet", en indsænkning i havbunden syd for Java. 
Imellem dette sted og kysten har ,Planet* endvidere fundet en anden 
noget grundere indsænkning, der er adskilt fra Sundadybet ved en 
tærskel, som har en relativ høide af 1300 m. Saavel Sundadybet, som 
det nyopdagede dyb løber parallelt med kysten. (Globus.) 
En hai i et mastebaand. To fiskere paa kysten af Massachusetts 
holdt en dag i november 1906 paa at hale ind sine fiskegarn, da de 
pludselig merkede en stor tyngde paa garnet. Med stort besvær fik 
de det trukket paa land og fandt til sin store forundring, at det inde- 
holdt en over 2 meter lang hai med kroppen sterkt indsnøret af et 
14-tommers mastebaand. 
Man mener fisken er kommen i det paa følgende maade: Baan- 
det har formodentlig tilhørt et eller andet vrag, hvor haien har snuset 
om efter næring en gang, da den endnu var unge. Haien har trængt 
sig igjennem med hodet og brystfinnerne, hvorpaa baandet er stanset 
foran rygfinnen. Det kunde saaledes ikke komme af igjen, da veien 
var stængt, fortil af de udstaaende brystfinner og bagtil af den store 
rygfinne. Baandet har sandsynligvis oprindelig været rummeligt og 
lidet generende, mens det, efterhaanden som haien har vokset i stør- 
relse, har boret sig ind i kjødet. 
(Efter ,New York Herald"). 
