66 
pol. Dette leded ham saa til den antagelse, at der fra solpletterne 
udsendes katodestraaler, der indsuges mod jordens magnetiske poler 
og derved paavirker jordens magnetiske forhold og kan give anledning 
til et lysfænomen som nordlyset. 
Om katodestraalernes natur er der af de engelske fysikere opstillet 
den antagelse, at de betinges af materielle partikler ladede med negativ 
elektricitet og som bevæger sig med stor hastighed. Under denne for- 
udsætning har franskmanden Poincarré matematisk behandlet 
Birkelands indsugningsfænomen mod én pol, og han fandt da, at 
disse partikler bevæged sig langs en geodetisk linje paa en kegleflade 
med toppunkt i polen. (En geodetisk linje paa en kegleflade vil, naar 
fladen udfoldes, blive en ret linje). Bevæger en partikel sig langs en 
saadan linje, som ikke gaar gjennem keglens toppunkt, vil den aldrig 
naa dette, men efter at have været i en nærmeste stilling atter fjerne 
sig fra dette. Paa dette punkt fuldstændiggjorde Birkeland selv 
Poincarres undersøgelse. 
Dette tilfælde med én magnetpol var dog for specielt til, at der 
kunde drages almindelige slutninger om de magnetiske perturbationer 
og nordlyset. Det er først efterat professor Størmer har taget fat 
paa den matematiske behandling af slige partiklers bane, med særlig 
henblik paa jordmagnetismen og nordlyset, at teorien har vist sig at 
føre til resultater, der i næsten forbausende grad stemmer med de 
kjendte forhold og ældre og nyere eksperimenter saavel af Birk e- 
land som andre. — Endel af disse resultater skal jeg her forsøge at 
gjøre rede for. 
Da jordens dimensioner er meget smaa, sammenlignet med afstan- 
dene i verdensrummet, kan man, for at faa den første oversigt over 
forholdene, tænke sig jorden som en elementærmagnet, d. v. s. en mag- 
net bestaaende af to ligestore og modsatte magnetiske masser med for- 
svindende liden afstand. En saadan magnet vil nemlig omkring sig 
skabe et magnetisk felt, der i stor afstand blir ligt jordens, naar man 
anbringer dens sydende nær nordpolen og tildeler den en bestemt 
styrke. Hvis nu en elektrisk ladet materiel partikel befinder sig i et 
saadant felt og bevæger sig med stor hastighed, vil den paavirkes paa 
8 samme maade som en del af en strømledning. Anbringes 
| «— magneten som i hosstaaende figur og bevæger partikelen 
D sig i pilens retning, vil den kraft, som virker paa den, 
være rettet ud fra papirets plan, om partikelen er ladet med negativ 
elektricitet. 
