*,JJeuBrpeu eysnauseu* 19 solur apasens 9uy AG *paysrddiyskppiou 
» 
70 
slags straaler, c til almindelige katodestraaler, « til a-straaler fra ra- 
dium og BP til B-straaler fra radium, altsammen straaler som ligner 
o 
hinanden. 
kg) 
re Hore Så 6 =D GREIN 
MØTT på ær TIN p Z=1 
AG - å el 
Ip UA EO ER 
TEN 
3 Ma N 2 == > å Å I G I Vi | 1 | et doker | 
DE ge ie se | Em 
ER FUN | SG ING en 
= IVY pe Fr ut pr Aa KHL Ve | V E 
å | DE go N An) - 
ai år ET UA å Az 
E | (7 KE Er | 
| SE 
Eh FLG PS VA , 
EN Eg * N MØ VG E | 
= BE Uken 50 H SD 14 p på 
å Å KE Å | Meg Å N ; 
2 5 ll åra AN VA Så en ed (ji TE p DÅ SJ MT) 1 % 
5 Å ; AA Å NS ae Veg, Le sy dr Ä Å (8, Å 
VÅR X Å KA em EN ZAV PG N 
E la SA Ne Gr TD KG På 
E vv OL Ne Å 
2 18 Å De VMR Ga Hub HE MN 2 1 Å i g 
: p Ve NVE AT Å V KE 
8 | 4 * SSE | t al vr Tar > Ku 
5 N MA SEN, 
PM SG SA GE 
TEN 
he Ja 
a AT AT Eg 
gr [pla å og på HÅ 
E | [8 nede sr pe å 
Fig. 4 er et kart over nordlysets udbredelse, hvor linjerne forbin- 
der punkter med ligestor hyppighed af nordlys, de tykkeste svarer til 
den største hyppighed. De to stjerner betegner den magnetiske akses 
endepunkter (den østlige for aar 1700, den vestlige for aar 1900). Som 
det sees, falder samme nordlysbyppighed langs sluttede linjer om denne. 
