'OT '9r4 
PLA) 
GERT GET 
wu vPSLOL 
006; s4nurg UONNUTNNIT 
doyasog 
76 
meget nær en cirkel, er nemlig 146000— 
170000 km., hvis den tilhører en a-straale, 
1.4—2.2 mil. km. for en B-straale og 4—8.9 
mil. km. for en katodestraale. Men i sam- 
menligning hermed blir jo jordens dimensio- 
sioner yderst smaa, og virkningerne maa vise 
sig samtidig over hele det lille sandkorn, vor 
jord er. | 
Detaljerne ved nordlyset er endnu ikke 
nærmere behandlet; men der er dog enkelte 
ting, som allerede nu kan sees. En bundt 
næsten parallele straaler vil kunne naa jor- 
den i et meget trangt bælte, med en bredde 
gjerne ned til 10 m., og maa da sees som 
et baand næsten lodret paa jordens overflade. 
For andre nærliggende udslyngningsretninger 
vil et lignende baand eller tæppe danne sig, 
saa der kan sees flere ved siden af hinanden; 
det samme vil ogsaa finde sted, om straale- 
bundten indeholder partikler af noget for- 
skjellig art. Endvidere har beregningen vist, 
at de nødvendige udslyngningsretninger for 
at naa jorden kan variere meget, selv ved 
en liden forandring i jordens og solens rela- 
tive stilling. FEftersom nu denne forandres 
med tiden, vil straalerne i en bestemt ret- 
ning fra solen snart naa jorden, snart ikke, 
mens andre retninger, som før ikke naadde 
ind, pludselig kan blive synlige fra jorden 
o. s. v. Dette er med andre ord en ved 
matematikens hjælp funden konsekvens af 
Birkelands teori, at nordlyset maa være 
meget blaffende. 
Det bør endnu nævnes, at da partikler 
af den art, som findes i de nævnte straaler, 
har evnen til at kondensere vanddampe om 
sig, vil deres tilstedeværelse i luften kunne 
foranledige skydannelser, og der er flere spe- 
cielle skyformer, som naturligst kan tænkes 
