90 
tioner, nemlig hvasdaa (Galeopsis Tetrahit), gjøksyre (Ox- 
alis acetoseilal, søtvider (Solanum Dulcamara), vasarv 
(Stellaria media) og løvetand (Taraxacum officinale). 
Som eksempel paa, hvilken størrelse de epifytiske rognetrær un- 
dertiden kan opnaa, skal her alene nævnes den bekjendte yflogrogn*, 
som vokser paa et af de gamle lindetrær udenfor stiftsgaarden i Ber- 
gen. Af dette træ har prof. Sehubeler tidligere leveret en afbild- 
ning i andet bind af ,Viridarium Norvegicum". Man ser paa ved- 
føiede billede (fig. 1) rognen vokse frem i kløften mellem de to hoved- 
grene paa lindetræet tilhøire for trappeindgangen; dens krone luder 
bagover ind mod bygningen og naar op i høide med lindens. Med 
sine sterke rødder har flogrognen banet sig vei ned gjennem den gamle 
morkne lindestamme; det vilde være synd om træet herved — eller 
paa anden maade, som der tildels har været fare for — skulde blive 
saaledes skadet, at byen kom til at miste det interessante træ. — En 
anden usedvanlig stor og vakker flogrogn har jeg seet paa en ek ved 
Næs jernverk nær Tvedestrand. 
Boganmeldelser. 
GC. F. Kolderup: Die Labradorfelse des westlichen Norwegens. 
I und II. Bergens museums aarbog 1896 og 1908. 
Blandt Norges bergarter er der flere grupper, som i ikke ringe 
grad har vakt videnskabsmænds interesse saavel hjemme som udenlands. 
En af disse dannes af labradorstenene. Man har dem smukt udviklet i 
indre Sogn, hvor de af labradorsten opbyggede styrtbratte fjeldsider 
udmerker sig ved en paafaldende lysegraa, i friske urer endog hvid- 
agtig farve, saa reisende undertiden gjætter paa, at fjeldene bestaar 
af ,marmor". Nærødalens vilde natur staar i forbindelse med 
disse bergarters optræden. De, der færdes langs den ydre kyst, har 
truffet dem i den utallighed af nøgne, graa, kuplede smaafjelde, som 
man passerer omkring Soggendal i syd for Jæderen, Da bergarterne 
der optræder i andre modifikationer end i Sogn, har fjeldene en dunkel- 
graa farve, tildels med et violetagtigt skjær over sig. Mindre strøg 
har man i Bergens nærhed. 
Denne labradorstenenes bergartgruppe har hr. Kolderup gjort til 
gjenstand for indgaaende mineralogiske, kemiske og geologiske studier, 
hvis resultater han har nedlagt i de anførte omfangsrige arbeider, der 
