99 
ed 
Mindre meddelelser. 
Norske bræers forandring 1906. I tilslutning til de meddelelser, 
jeg gav om vore bræers forandringer i , Naturens maihefte for ifjor, 
skal jeg give en ganske kort oversigt over bræforandringen i vort land 
i det sidst forløbne aar. 
Den norske turistforening har ogsaa i 1906 ydet et bidrag til 
systematiske bræmaalinger, og herfor er da eftermaalt Bondhusbræ, 
Mjølkevoldsbræ, Briksdalsbræ, Aabrækkebræ og 17 bræer i Jotunhei- 
men. Idet som tidligere + betegner fremadskriden og + tilbagegang, 
kan de iagttagne forandringer sammenfattes i følgende oversigt: 
Bondhusbræ, vestsiden 1905—1906... ... ... ... +15 m. 
— østsiden Å å o 
Mjølkevoldsbræ ... ... SU + 990 
Briksdalsbræ; nordsiden... 4». va +oo re on 7 OE 
— sydsiden ... +27" 
Aabrekkebrev xs Ja usruegtukeer + 16.008 
Jotunheimen. 
Ringsbræsutiapkage rase spore kje on Se 
Midtmaradaisbræ... ... ... MAE AT ER NST 
Skagastølgbrsu. gar de ken 4 2 125 Se 
Siyggedalsbræ... ... .. JE PS 
Gjervssbren 4. 0 tk. JPL 25000) 96] Jen JER 
Maradalsbræ ... ... Em EN EE = 
Samdelppre..: 4 tiv suter sval sedtre fure: us 
SToNBreOn i. hi tue GSRE Aer EP ss ee 
Vetlebræen KJE GE JANNIE 1 SØ 
Søndre! Mllasbræyi.- es Vad Tjade hal bust AG 
Hemre MlUlaabreujua. lund Gultle SH SJ 
Stormuybræ..,i. rem <ve gi targ agn her ees ge Ge Mr 
Styggebræ... Po 
Sveljenaasbøe. 1 0 SANS Ge ESS 
Tveraabræ... ... åoskekreke Get Gauda 
Heilstueobre vu 5 
Gåiterbiæ .-: hai 92- Je 
For dem, der maatte ønske en mere detaljeret fremstilling saavel 
af disse som andre i nær forbindelse dermed staaende forhold, vil en 
saadan være at finde i en af nærværende forfatter udarbeidet afhand- 
ling, ,Bidrag til vore bræegnes glacialgeologi*, som trykkes i det nu 
løbende bind af ,Nyt Magazin for Naturvidenskaberne". 
P. A. Øyen. 
»Belgica**-ekspeditionen sommeren 1905. I mai—august 1905 
foretog hertugen af Orleans med sælfangeren ,Belgica" en ekspedition 
til Nordspitsbergen og Grønlands østkyst. Ekspeditionen, som udgik 
fra Bergen, søgte først op til Nordspitsbergen, hvorfra det var tanken 
at styre ret vestover til Grønland for at undersøge den undersjøiske 
ryg, som mange hydrografer mener maa forbinde Spitsbergen med Grøn- 
lands østkyst, og hvorved polarhavet skulde blive delt i et sydligt og et 
