98 
I tiden fra mai—oktober 1732 foretog han sin berømte reise til 
Lapland, hvortil kgl. Vetenskaps-societeten havde bevilget de nødven- 
dige midler. Om denne reise udtaler prof. Th. Fries, at den uden 
sammenligning er den vigtigste, der nogensinde er udført inden Sve 
riges grænser. Hvordan Linné med sin beskedne udrustning og de 
smaa midler, der stod til hans raadighed, har kunnet udrette saa meget 
paa en enkelt sømmers reise i disse dengang af civilisationen lidet be- 
rørte trakter, maa synes nulevende mennesker ganske ufatteligt. Han 
gjorde iagttagelser ikke alene over planter, dyr og mineraler, men og- 
saa over befolkningens økonomiske stilling, dens sæder og skikke, syg- 
domme og huskure, lappernes sprog og levevis m. m. Resultaterne 
nedlagde han i sit verk Flora Lapponica, der udkom nogle aar 
senere, foruden i flere mindre skrifter. For os nordmænd kan det 
have sin interesse at nævne, at han paa sin reise ogsaa streifede ind 
paa norsk omraade, nemlig ved Sørfjorden i Salten. 
Denne forskningsfærd vakte stor opmerksomhed i samtiden, og 
da Linné et par aar senere, i april 1735, tiltraadte en treaarig studie- 
reise til udlandet, havde han allerede et anseet navn i den videnska- 
belige verden. Den længste tid opholdt han sig i Holland, men be- 
søgte ogsaa Frankrig og England; han studerede tidens bedste og 
rigest udstyrede botaniske haver og kom i nært personligt forhold til 
flere af tidens ledende botanikere, saasom Dillenius og Boer- 
haave. Han udfoldede under dette udenlandsophold en forfatter- 
virksomhed saa intens, at botanikens historie neppe kan opvise magen. 
Alene i aaret 1737 udgav han tilsammen henved 500 tryksider i stort 
folio og over 1350 i oktavformat med 46 plancher. Allerede selve 
pagina-antallet kan ikke undlade at imponere, men den rette beundring 
for Linné's geni faar man først ved nærmere at granske de verker 
det her gjælder. De fleste af dem hører til botanikens klassiske frem- 
bringelser; bl. a. stammer Systema naturae, Fundamenta 
botanica, Flora Lapponica, Hortus Cliffortianus 
og Genera plantarum fra Linnés ophold i Holland. 
Høsten 1738 vendte han tilbage til Sverige og bosatte sig i Stock- 
holm, hvor han virkede som læge. Under sit ophold her deltog han 
i dannelsen af ,Kgl. Svenska Vetenskaps-Akademien* (i juni 1739), 
som i den senere forløbne tid har havt saa stor betydning for det vi- 
denskabelige liv i vort østlige naboland. Han var den første præses 
ved dette akademi.  Fndelig blev han i mai 1741 udnævnt til pro- 
