120 
merskum, at forfærdige to tobakspiber. Medens Kowatsch holdt paa 
med at udskjære dem, faldt den ene pibe ned paa en voksskive, hvor- 
med han pleiede at gnide skomagertraaden. Herved fik piben en voks- 
flæk. Da han første gang røgte med dette hoved, merkede han at paa 
det sted hvor voksflækken var fik piben en smuk lysbrun farve. Han 
overtrak nu hele hovedet med voks, og da han havde røgt en tid med 
det, fik det en jevn, smuk farve. 
Saaledes blev Kowatsch opfinderen af merskumspiben og samtidig 
ogsaa af den kunst at indrøge den. Men om denne historie er virke- 
lig sand, er dog tvilsomt. Saameget er dog sikkert, at aaret 1753 ikke 
kan betegnes som det aar, da det første pibehoved af merskum blev for- 
arbeidet, thi det kan bevises, at allerede omkring 1750 blev der i 
Ruhla i Thuringen forarbeidet pibehoveder af merskum. Sandsyn- 
ligvis er merskumsindustrien kommen til Vesteuropa fra Tyrkiet. 
Tyrkerne skal nemlig allerede i begyndelsen af det 18de aarhundrede 
have begyndt at forarbeide merskummet til pibehoveder. Dog var 
det kun den første raa bearbeidelse piberne fik, derpaa solgtes de til 
Vesteuropa, hvor de blev finere bearbeidet og afpudset. Den første 
forfatter, som bringer paalidelige meddelelser om merskummets fore- 
komst og om dets bearbeidelse, skal være professor Hacquet i 
Krain. ,Under mit ophold i Semlin i aaret 1775,* skriver han, ,kom 
tyrkerne med sække fulde af pibehoveder. Jeg forhørte mig hos dem, 
hvorledes de blev forarbeidede. Heldigvis havde en af dem et saadan: 
hoved paa sig, som endnu ikke var blevet tilskaaret. Han dyppede 
det i vand, formede det derpaa med en almindelig kniv, og gav mig 
det. Du behøver nu ikke at gjøre andet, sagde han, end tilstoppe 
aabningen med voks, indvikle det i tykt lærred og koge det i olje. 
Du vil da faa en god pibe, som ikke springer istykker i ilden." 
Hvad Kowatsch var for Budapest, blev Iffert for den lille 
thuringske by Rubla. Han kjøbte en hel kiste med raa, ubearbeidede 
tyrkiske merskumshoveder, som han derpaa videre bearbeidede og for- 
synede med beslag. En mand ved navn Christoph Dreiss var 
det endvidere som opfandt den kunst at knuse og slemme det affald, 
som man fik naar pibehovederne blev udskaarne, og forme det til en 
masse, hvoraf man ogsaa kunde fabrikere pibehoveder. Dreiss blev 
saaledes opfinderen af affaldshovederne eller af den saakaldte ,uægte 
merskum*. Rubla i Thuringerskogen har fra de ældste tider været 
2t sæde for industriel vindskibelighed. Den nye industri fandt derfor 
