127 
holder sig meget paa jorden, har beskyttelsesfarve, er de undre dele 
af legemet hvide eller meget lyse, og deres farve gaar jevnt over i den 
mørke paa de øvre dele. Dette er af betydning for at ophæve virk- 
ningen af skyggesiden, som ellers — saaledes som den mellemste batat 
viste — gjør legemet meget iøinefaldende og bringer det til at se mør- 
kere ud, end det er i virkeligheden. 
Ved Mr. Thayers eksempel var der en del af ornitologerne, 
som ikke vilde tro, at den paafaldende forskjel i synlighed af de 3 
batater udelukkende skyldtes undersidens farve, og man bad derfor 
Mr. Thayer at farve ogsaa den mellemste som de to andre, for at 
man kunde faa se virkningen. Mr. Thayer malte derfor ogsaa 
denne batats underside, med gradvis overgang paa siderne. Virknin- 
gen var slaaende; bataten forsvandt straks. 
Et lignende eksperiment blev udført paa en grøn eng. To batater 
blev malt grønne for at efterligne det grønne græs, hvorover de blev 
hængt op. Den ene blev malt hvid paa undersiden og blev straks 
usynlig, naar den saaes paa nogen afstand, mens den anden fremdeles 
viste sig tydelig og syntes meget mørk, idet skyggen paa undersiden 
sammen med den grønne farve gjorde den merkelig iøinefaldende. 
Forsøgene lykkedes i det hele glimrende og beviste paa en slaa- 
ende maade rigtigheden af Mr. Thayers forklaring. 
(Efter ,New York Herald*). 
Hvorledes skal Fahrenheitsgrader omgjøres til Celsiusgrader ? 
Især i engelske bøger angives temperaturen fremdeles ofte i Fahren- 
heitsgrader; det kan derfor i mange tilfælde være nyttigt at have en 
simpel formel for haanden, ved hjælp af hvilken man kan omregne 
den til Celsiusgrader. I mange haandbøger findes der rigtignok reduk- 
tionstabeller, som overflødiggjør enhver omregning. Det er dog ikke 
altid at man har en af disse tabeller for haanden. Man har derfor 
søgt at finde en ganske enkel formel, som gjør det muligt at foretage 
omregningen 1 hovedet. En saadan formel har man ogsaa i den be- 
kjendte : 
UTEN 32), 
kun har denne formel den ulempe at 5/, er en noksaa ubekvem brøk ved 
hovedregning. Imidlertid bringer G. Hellmann i ,Naturwissenschaft- 
licher Rundschau” en enkel omregning, som let kan udføres i hovedet, 
hvorfor den fortjener at blive mere bekjendt. Hellmann gaar ud fra at 
brøken */, lader sig udvikle i rækken '/, + */,."10 + "/as"lio0+ >>> ; 
man faar med andre ord følgende regel: adder til halvdelen af diffe- 
rentsen (F + 32) 10de og 100de delen af denne halvdel. Resultatet 
blir vel kun tilnærmelsesvis, men i praksis er det dog tilstrækkelig 
nøiagtigt. Vil man f. eks. omgjøre 110" Fahrenheit, faar man følgende 
regnestykke: 
110 + 32 = 78 
18, Jr =)39 
FE ode 9 
ET EDA 
49 30Gel. 
