133 
Men R. har ført denne optiske kontrol med stoffenes kemiske for- 
hold end videre. 
I en sterkt fortyndet oplysning af glykogen (1:300000) ser man 
de enkelte glykogenmolekul (-komplexer?) i typisk svirrende bevægelse. 
Men billedet ændres i en fart, naar vædsken tilsættes en diastaseopløs- 
ning. =Øieblikkelig svinder de jevnt store, eiendommelig svingende 
korn og i stedet viser sig et ringere antal spredte, uligestore korn: 
netop dextrinets og druesukkerets ultramikroskopiske billede. 
Øiet har her altsaa seet glykogenets molekulære overgang til 
det dermed isomere sukker. 
Det er før nævnt, at kornene i de enkelte farveopløsninger har 
sin typiske gruppering og farve. Som bekjendt har de tunge metal- 
salte en særlig affinitet til visse organiske farvestoffe og bruges derfor 
gjerne som beis ved disse; fornemmelig da alun, hvis opløsninger selv 
er ,optisk tomme”, ei giver ultramikroskopiske lysfænomener. 
R. har nu kunnet forfølge, hvorledes farvernes stofdele under ind- 
virkningen af alunopløsningen ændres med hensyn til størrelse, farve 
og gruppering; man kan med øiet følge det ny fremkomne stof ,in 
statu nascenti”'). Bedst illustrerende er enkelte blandinger af alun med 
flere farvestoffe paa en gang, saasom Pernambuk og Kongoblaat. Saa- 
snart farvevekselen er indtraadt i vædsken, finder 
o 9 eo man i denne gule, røde og grønne lysende legemer, 
sat. men ikke i jevn blanding; tvertimod er de ordnede 
* i typiske gruppper med et af disse korn i hver som 
KN på nye enheder med regulær afstand, hver for sig med 
Fig. 2. sin bevægelse, som om gruppen var et eget gravi- 
tationscentrum (fig. 2). R. mener heri at se en di- 
rekte bekræftelse paa den støchiometriske teori for molekulets bygning.) 
Ved andre blandinger kunde andre grupperinger fremkomme, saaledes 
Ce . . 
mere kompakte masser, +2+ , eller større ringe om en liden gruppe 
Q 
fo) 
som centrum, 2 Lo, og det kan tydelig iagttages, hvorledes disse 
grupper gradvis ændres og blir mere sammensat samtidig med den 
fremadskridende forandring af farvevædsken. 
1) 9:'mens det bliver til. 
2) Støchiometri kalder man læren om forholdet mellem de færdige kemiske 
forbindelser og deres sammensætning, atom- og molekulvegt. 
