134 
For at kunne iagttage disse fænomener udkræves en ganske be- 
tydelig fortynding af vædskerne, op til 1:100000, ja endog 1:300000, 
altsaa fortyndinger, hvor de vanlige kemiske reaktioner ganske svigter. 
De kræfter som virker ved de iagttagne molekulgrupperinger 
antager R. for at være af elektromagnetisk natur, og han 
støtter dette ogsaa derpaa, at elektriske strømme gjennem vædsken 
atter kan ophæve de ved blanding fremkomne farvefænomener. 
Studiet af disse farvestoffes forhold lige over for de forskjellige 
eghvidearters molekuler vil uden tvil ogsaa blive af stor betydning for 
vor indsigt i de histologiske farvninger og bringe disse frem til større 
sikkerhed; R. har visselig ret, naar han antager at netop disse farv- 
ninger er afhængige saavel af fysiske som kemiske forhold. 
Hans iagttagelse af, at eghvidemolekulet svulmer i tynde garve- 
syreopløsninger, blir mindre og tidels ganske svinder i alunopløsnin- 
ger, kan godt tænkes at blive indledning til en ny maade at granske 
lægemidlernes indvirkning paa legemets væv. 
Paa ét omraade er ultramikroskopien allerede indført i den fysi- 
ologiske praksis, nemlig til kvantitative eghvidebestem- 
melser. Som nævnt ligger i alle normale eghvideholdige sub- 
stanser, saasom blodserum, hønseeghvide, melkeserum o. s. V., mole- 
kulerne saa tæt sammen, at der maa en betydelig fortynding til, før 
deres lysomraader i ultramikroskopet optræder adskilte fra hverandre. 
For hver enkelt eghvidesort indtræder denne molekulernes indbyrdes. 
afsondring ved en bestemt grad af fortynding, differentierings- 
punktet, og med udgang herfra har v. Behring og hans elever 
Ulrieh, Rømer og Siebert udarbeidet en metode til at be- 
stemme eghvidemængden i fysiologiske og pathologiske vædsker, en 
metode, som dog efter de af Michaelis gjorte forsøg maaske ei er 
fuldt paalidelig. De sidstnævnte undersøgere har tillige paapeget, at 
ogsaa aktivitetsgraden af visse af de til beskyttelse mod smitsomme 
sygdomme fremstillede serumarter kan bedømmes optisk. Ogsaa her 
vil ultramikroskopien i saa fald faa et stort felt. 
I det hele taget vil denne indgaaende optiske kontrol med kemi- 
ske stoffe, som hidtil ikke alene har været anseet som utilgjængelige 
for fysisk, men i mange tilfælde endog for kemisk undersøgelse, nok 
skaffe ultrametoden anvendelse. I teknisk øiemed har Just 
Schneider anvendt den til den vanskelige sondring mellem de 
forskjellige fedtoljer og spaar den en stor fremtid paa den teknisk- 
kemiske analyses omraade. 
