146 
noget graatrostens, men er mindre, 25.5—29 mm. lange, med en største 
bredde af 18.5—20.5 mm. Enkelte kuld kan være temmelig lyst blaa- 
grønne med næsten udviskede tegninger. Prof. Collett fandt ved 
Seida i Tanadalen en rede med smukke lyseblaa eg (/7 1885). 
Rederne anbringes i det sydlige Norge oftest paa jorden eller 
ganske lavt over denne. Kun faa reder har jeg fundet i lave grantrær 
eller furuer. I Bergens omegn finder man dem hyppigst mellem has- 
selens tynde stammer eller paa foden af ældre trær, især older og birk. 
Ofte anbringes de ogsaa mellem lyngen paa smaa bakkeskraaninger, 
der hælder mod syd, øst eller vest og paa lave klippeafsatser. For 
det meste er de temmelig vel skjult i krat eller ungskog. I den for- 
løbne sommer (1906) fandt jeg en rede lige ved en veikant. Den laa 
paa foden af en gammel older ca. I meter fra veikanten. Den ellers 
saa sky og forsigtige rødvinge, havde her vænnet sig slig til folk, at 
den blev liggende rolig paa reden, om folk passerede forbi, naar man 
blot ikke gik lige ud i den kant af veien, hvor reden laa. Naar den 
saa fløi af reden, skede det saa lydløst og forsigtig, at man ofte ikke 
blev opmerksom paa den, før den var naaet over paa den anden side 
af veien. Først her istemte den sit kampraab og bortledede paa den 
maade de passerendes opmerksomhed fra reden. Merkværdig nok lyk- 
kedes det parret paa dette usikre og meget udsatte sted at faa sine 
unger velbeholdne ud af reden, mens flere meget godt skjulte rødving- 
reder, der laa længere inde fra veien, blev fundne ødelagte af gutter. 
Med hensyn til næringen saa er denne temmelig overensstemmende 
med de andre trostearters. For bær nærer den ligesom graatrosten 
en stor forkjærlighed, og den indfinder sig derfor hyppig i haverne 
sammen med denne art; men da den aldrig optræder i saa store mæng- 
der som sin større frænde, blir den skade den anretter altid af forholds- 
vis liden betydning. 
Rødvingen fanges meget ofte i snarerne, særlig 1 fangstperiodens 
første del. Af foraarets usedvanlig rige trostefangst viste det sig 
saaledes, at rødvingen i de første forsyninger, som blev bragt paa 
markedet, udgjorde en ikke ringe procent af de fangede fugle; maal- 
trosten var forøvrigt ogsaa ganske rigt repræsenteret i trostebundterne. 
IV. Duetrosten (Turdus viscivorus, Lin.). 
I umiddelbar forbindelse med foregaaende vil vi her kortelig om- 
tale den største af vore hjemlige arter, duetrosten eller dobbel-trosten, 
eg 
