I 
283 
18de november. Kristianiafeltet og tilgrænsende strøg (3). 
29de — Nordre Helgeland og Salten (4). 
13de december. Strøget omkring Kvistianiafjorden (3). 
1905. 29de januar. Strøget omkring Kristiania (6). 
6te februar. Vestlandet (7). 
1906. 1lte januar. Indre Nedenæs og tilstødende trakter (8). 
Sde februar. Helgeland og Salten (9). 
3die juni. Lister og Mandals amt samt tilstødende dele 
af Stavanger amt og Nedenæs amt (10). 
17de november. Nordre Bergenhus amt og det sydlige Sønd- 
møre (11). 
10de december. Lister og Mandals amt og sydlige del af Stav- 
anger amt (12). 
1907. 10de januar. Det sydøstlige Norge (Elverum—Kn1agerø) (13). 
låde  — Bodø-—Øxendalen (Nordmøre) (14). 
27de --  Narvik—Hitteren—Røros (19). 
Efter den store udløsning af spændingen i strøget omkring den 
indre del af Skagerak, :hvorved formodentlig dettes bund delvis har 
sunket, har der i strøgene langs vor kyst helt op til Ofoten fundet 
sted en hel del mindre spændingsudløsninger, hvorved ligevegten er 
søgt gjenoprettet. Et blik paa kartet viser os, at det kun er paa 
strækningen fra Os, ca. 35 km. syd for Bergen, til Aalgaard paa 
Jæderen, at man ikke har merket jordskjælv. Paa denne strækning 
ligger der to strøg, som tidligere har havt endel jordskjælv at opvise, 
nemlig Søndhordland og Ryfylke. 
Kartskitsen bekræfter endvidere med stor styrke den regel, som 
man allerede tidligere har troet at kunne opstille, at jordskjælvene 
fortrinsvis optræder i kyststrøgene. .Og forklaringen herpaa maa vel 
være den, at havbunden udenfor vort land, der efter al sandsynlighed 
er indsunkne dele af landpladen, fremdeles synker langs de gamle 
brudlinjer. Jeg skal imidlertid ikke gaa nærmere ind paa dette, men 
vente med at optage en diskussion om det, til der foreligger et ud- 
førligere jordskjælvsmateriale fra vort land. Jeg har dog ikke villet 
undlade at paapege, hvilket smukt eksempel vi netop nu har paa, at 
ligevegten efter et større jordskjælv søges etableret. 
