207 
punktet for isbevægelsen under begyndeisen af istiden har ligget længer 
mod øst end senere. Nogen almindelig tilslutning har dog denne op- 
fatning ikke vundet. 
Det eneste sted i vort land, hvorfra man forresten kjender aflei- 
ringer fra flere istider er Jæderen. Den søndre del af Jæderen 
er jo opbygget af vældige løsmasser, og disse viser en noget lignende 
bygning som de løse jordlag i Danmark, Nordtyskland og sydøstre 
egne af England. Det er moræner og marine lerlag, blandet om hin- 
anden tilsyneladende uden nogen bestemt regel. Allerede i 1885 blev 
Jæderens løse afleiringer undersøgte og beskrevne at prof. Helland. 
Tidligere var der foretaget boringer af et selskab i Stavanger, som 
haabede at finde kul. Disse boringer viste, at de løse jordlag ved 
Grødeland havde en mægtighed af 425 fod og bestod øverst af moræne- 
ler, derunder af sand og grus og saa underst igjen moræneler hvilende 
paa den faste fjeldgrund. Helland gjorde opmerksom paa, at der paa 
Jæderen fandtes to slags moræner, nogen der var rige paa blokke af 
Kristianiafeltets bergarter samt indeholdt flintknoller og enkelte 
kridtstykker; i andre fandt man kun stiene af vestlandske bergarter. 
De førstnævnte moræner havde stor lighed med morænemasserne i 
Jylland, hvor fjeldgrunden omkring Limfjorden bestaar af kridtlag. 
Jæderens tilsvarende moræner maatte være transporteret og afsat af 
en isbræ eller en isbevægelse, der havde fulgt den norske rende og 
fra Skageraks bund optat de flintknoller og kridtstykker, som disse 
moræner viser sig at indeholde. Denne formodning, at havbunden i 
Skagerak bestaar af lag fra middellivets tid er i de senere aar bestyrket 
af dr. Madsens undersøgelse af de erratiske blokke fra Jylland. 
Der er i Nordjylland fundne løse blokke saavel fra jura som fra de 
to lavere afdelinger af kridt (neocom og gault), og disse maa efter 
isbevægelsen at dømme skrive sig fra Skagerak. I de nævnte moræne- 
masser paa Jæderen forekommer ogsaa sammenstuvede masser af 
marint ler med enkelte knuste skjælrester. Disse er sandsynligvis 
ligesom ved Holderness i Sydostengland pløiet op fra havbunden af 
isen og indpresset i de efterladte morænemasser. Helland nævner 
ogsaa mergelleret ved Sandnæs med glaciale fossiler. Dette ler viser 
sig sammenskjøvet af is og dækket af moræne. Helland benævner 
dette for en interglacial dannelse; men efter nutidens sprogbrug vilde 
man vel heller kalde den for en intermorænal eller submorænaldannelse. 
Det er ganske vist sammenskjøvet af isen (en is der har bevæget sig 
