209 
etc., et ler, der af isen maa være rotet op fra havbunden; dette ler 
maa have været afsat i havet i den næst foregaaende tid, altsaa 1 et 
afsnit af Iste interglacialtid. Det cardiumførende ler ved Reve til- 
hører vel derimod den 2den interglacialtid, da det sandsynligvis er 
dækket af den yngre moræne. En del af Jæderen maa altsaa i 2den 
interglacialtid have ligget under havets nivaa; fra den milde periode 
har vi denne rest af cardiumførende ler og fra den paafølgende kolde 
periode det yoldiaførende ler ved Sandnæs og Malde. Denne kolde 
periode førte over til eller maa falde sammen med den sidste istid, 
da bræerne fra indlandet trængte ud over Jæderen, forstyrrede ler- 
lagene ved Sandnæs og begrov det cardiumførende ler under morænen 
ved Reve. Den sidste istids moræner viser sig ikke særlig mægtige, 
hverken i Nordtyskland og Danmark eller paa Jæderen. Det er nok- 
saa almindeligt i grustagene paa Jæderen, at man øverst har en ca. 3 m. 
mægtig moræne, og under denne kommer man ned paa udvaskede 
sand- og grundlag. Det er derfor sandsynligt, at den sidste istids 
bræmasser ikke har formaaet at fylde den norske rende, men har op- 
delt sig i drivis, der af havstrømmene er ført udover i Nordsjøen og 
nordover langs Norges kyster. Paa Jæderen har isen under den 
sidste istid gaaet udover i havet. Tangen ved Reve er en moræne, og 
Orrevandet kan vel opfattes som en centraldepression fra denne tid. 
Vi har derfor heller ingen af de vestjydske sandheder paa Jæderen, 
men i det store og hele god morænejord. 
Bortsmeltningen af den sidste istids bræmasser kommer ind under 
et nyt afsnit, den senglaciale tid. Her er runerne noget ty- 
deligere; man kan forfølge isens bortsmeltning trin for trin og granske 
den flora og fauna, der indvandrede, eftersom isen smeltede og kli- 
maet bedredes. Men behandlingen af dette afsnit anser jeg som lig- 
gende udenfor denne opsats ramme. Det er i detalj studeret og frem- 
stillet af prof. Brøgger i hans store arbeide ,Om de senglaciale og 
postglaciale nivaaforandringer i Kristianiafeltet". 
Et nærliggende spørgsmaal maa jeg dog endnu berøre. Det høres 
saa ofte, og det ligger saa nært for den populære forestilling. Hvad 
var grunden eller aarsagen til istiden eller istiderne? Noget bestemt 
svar herpaa kan man endnu ikke give. Der foreligger nok en hel del 
hypoteser; men ingen af dem har vundet nogen almindelig tilslut- 
ning. Vi maa foreløbig ialfald nøie os med kjendsgjerningerne og 
lade forklaringen ligge. Af de kjendsgjerninger, der er fremgaaet af 
Naturen 1907. 14 
