211 
Arrhenius” teori om verdensudviklingen. 
Af overlærer P. Boye. 
Spørgsmaalet om verdens tilblivelse hører vel til de problemer, 
som længst tilbage i tiden har sat menneskenes tænkning i bevægelse. 
Den forestilling, man til enhver tid gjorde sig herom, er en tro af- 
speiling af tidens naturvidenskabelige tænkesæt. De forskjelligste 
teorier har i tidens løb afløst hverandre lige fra den bibelske skabelses- 
historie til den Kant-Laplaceske nebular-teori. 
Denne gaar ud fra en oprindelig urtaage, hvoraf vort planet- 
system har udviklet sig derved, at taagemassen lidt efter hvert kom 
i rotation. Herunder løsnede der sig efterhaanden taageringe fra 
centrallegemet. Disse ringe brast, og ringenes stof samlede sig til de 
taager, hvoraf planeterne senere fremgik. Det samme spil med ring- 
dannelse gjentog sig omkring planeterne, hvorved maanerne dannedes. 
Teorien siger intet om, hvorfra den oprindelige urtaage er kom- 
men. Ved sine storslaaede teorier, som han navnlig har udviklet i 
sin store ,Lehrbuch der kosmischen Physik* (19083), har den berømte 
svenske fysiker Svante Arrhenius søgt at vise, at universet med 
alle dets millioner af himmellegemer, sole, planeter, nebuloser, kometer, 
meteoriter, har betingelser i sig til en uafbrudt fortsat existens. I 
rummet er der med andre ord hverken begyndelse eller ende, men en 
stadig i sig selv tilbageløbende udvikling.*) 
Noget andet er i grunden utænkeligt. Skulde verdensudviklingen 
nemlig stile mod noget bestemt maal, maatte dette formodentlig for 
længe siden være naaet og al udvikling forlængst være ophørt. 
En meget vigtig faktor i verdensudviklingen er efter Arrhenius's 
mening straaletrykket, som allerede i en tidligere artikel er be- 
handlet i ,Naturen*. 
Naar lys falder paa en flade, saa udøver det et meget svagt tryk 
paa fladen. Naar saaledes sollys falder lodret paa jordoverfladen, ud- 
øver det et tryk af omtrent 0,5 milligram pr. kvadratmeter, altsaa et 
uhyre svagt tryk. Ikke alene lys men ogsaa al anden slags straaling 
udøver paa lignende maade et tryk. 
Et saa ringe tryk som dette vil naturligvis være uden al betyd- 
1) Et populært uddrag af sin lære har han nylig givet i bogform: Vårl- 
darnas utveckling, Stockholm 1906. 
