222 
processer, og særeget nok ser det ud til, at disse tre tidsrum ikke 
alene har betydning for Europa, men ogsaa for Åsien. Det synes 
nærmest saa, at den geologiske nutid er en rolig periode, og at der 
i fortiden har vekslet med hvileperioder og foldningsperioder. I det 
hele taget holder man paa at komme bort fra den forestilling, at jor- 
dens hele udvikling skulde være gaaet for sig saa jevnt og glat, som 
man antog, dengang de Lyell-Darwinske ,ideer stod ved høivands- 
merket". Man er ikke vendt tilbage til gamle fantastiske ideer om 
alt ødelæggende jordrevolutioner; men man kan kanske betegne geolo- 
giens stilling til det omhandlede spørgsmaal nærmest saaledes, at man 
har faaet rede paa mere indgribende og mere vidstrakte jordomveks- 
linger, end man antog i den nærmest forudgaaende tid, 
Foruden foldningsstrøg som de tre nævnte er der andre, i hvilke 
foldningen er foregaaet allerede i grundfjeldets tid, men som siden er 
forblevet stive og uforandrede. 
Hvorledes de ældgamle stive dele af jordskorpen har forholdt sig 
til de senere foldede dele, kan man erholde en forestilling om, naar 
man gjør et lidet forsøg med en af de røde opblæste gummiballoner, 
som børn har. Smører man tyk fernis paa nogle dele af en saadan 
ballon og lar derpaa lidt af luften strømme ud af den, forholder de 
fernisdækkede dele sig stive, mens mellemrummene rynkes. 
Mest studeret blandt de stive dele af jordskorpen er de to partier, 
som man har kaldt det baltiske og det canadiske skjold. Det sidste 
indbefatter de dele af Nordamerika, som omgiver Hudsonbugten, samt 
Grønland. Det første, der er opkaldt efter Østersjøens gamle navn, 
«det baltiske hav, er antydet med det prikkede felt paa vort kart. De 
lagede forsteningsførende formationer viser ingen foldninger inden disse 
'strøg. 
Forholdsvis vel kjendt er ogsaa det indiske stive parti af jord- 
skorpen. Man har ogsaa tænkt sig andre, saaledes nogle meget vidt- 
strakte under de store have. Disse er dog rent hypotetiske, og det 
maa overhovedet medgives, at behandlingen af det heromhandlede emne 
«endnu er i sin begyndelse. Vi kan jo ikke komme til klare forestil- 
linger, før den hele jordskorpes bygning er studeret, og derpaa mangler 
endnu uhyre meget. For ikke at tale om polarregionerne og havets 
bund, saa er vor geologiske viden om store dele af den saakaldte 
kjendte verden endnu høist mangelfuld. 
ee 
