235 
fremholdt farerne ved dette, og der er i tidernes løb fra deres side 
fremkommet mangfoldige forslag, som tildels er rent latterlige.) 
Fra den anden side har man lagt sterk vegt paa den betydning, 
en tæt befolkning har for et lands udvikling. Den fremmer arbeids- 
delingen og produktionen; først en tæt befolkning kan udnytte lan- 
dets naturlige hjælpekilder.*”) Den er derfor en fremtrædende kul- 
turfaktor. Hertil kommer et fra udviklingslærens standpunkt vigtigt 
moment: den større befolkningstæthed skjærper kampen for tilværel- 
sen, og udvalget blir mere fremmet. ,Udslet de store centrer for 
menneskeslegtens konkurrence, og slegtens historie faar begynde for- 
fraf. 
Derfor er ogsaa ,indirekte den fattige mand, som avler børn, 
han ikke kan ernære, en offentlig velgjører; han gjør kampen for til- 
værelsen skarpere." 
Underbefolkede lande, som let kunde ernære en større befolkning, 
og som i længere tid har havit faa indbyggere, har derfor ogsaa regel- 
mæssig været steder for fattigdom og uden evne til fremskridt og dan- 
nelse (Roscher). 
ET: 
Vi skal nu nærmere betragte grundlagene for Malthus' lære. Der 
fremkom straks de skarpeste indsigelser mod hans anskuelser, først 
fra kirkeligt hold, idet man hævdede, at hans lære stod i strid med 
bibelens bud: ,vorder frugtbare og mangfoldige og opfylder jorden”. 
Vi skal ikke nærmere opholde os ved dette, men se paa den udvikling, 
som har fundet sted i løbet af det forrige aarhundrede og derved 
prøve holdbarheden af Malthus opfatning. Europas befolkning er 
mellem aarene 1800—1900 forøget med 145 %/,; Norges folketal er i 
den tid steget fra 883,000 til 2,240,000, altsaa omkring 165 */,. Mal 
thus mente, at befolkningen i England allerede paa hans tid var for 
stor; den er senere fire gange fordoblet. Det samme tidsrum, som 
har været vidne til den sterke vekst af folkemængden, har ogsaa havt 
en udvikling af de produktive kræfter som ingensinde før. Særlig 
gjælder dette industrien. Ved dampens og elektricitetens hjælp er 
1) Roscher: System der Volkswirtschaft I (s. 614). 
?) Praktisk har denne betragtningsmaade faaet sit udtryk i en sætning, jeg 
læste paa en udvandringsplakat over i England. Man opfordredes til at drage 
til Queensland i Australien, og saa hed det efter opregningen af landets rigdom 
og hjælpekilder: ,Qu. is starved only by want of population*, d. v. s. landet 
udhungres blot af mangel paa folk. 
