249 
liske presser. Omtrent en trediedel af sukkeret blir herefter tilbage i 
de knuste rør, som under navn af bagasse eller begasse benyttes 
som brændsel under kjedlerne eller ogsaa som raastof i papirfabrikkerne. 
Under presningen rinder saften ned i opvarmede kjedler, idet man til- 
sætter lidt kalk, for at saften, som indeholder eggehvide, ikke skal 
gjære eller surne. Under kogningen flyder forurensningerne op til 
overfladen, hvor de skummes af med store flade øser. Derpaa hen- 
sættes saften til klaring og inddampes derpaa saa længe, indtil den 
blir saa seig, at den kan trækkes ud til traade. Saa hurtig som mu- 
ligt Lældes den nu over i afkjølingstrauge af træ, hvor den snart 
krystalliseres til raasukker (moskovade). Derfra bringes det over i 
filrerrummene, hvor der findes store fade, hvis bund er forsynet med 
mange fine huller. Op i disse fade bringes raasukkeret, og de ukry- 
stalliserede bestanddele drypper af og danner sirup (melasse). Frosne 
eller umodne rør leverer meget sirup. Af sirupen og de umodne rør 
tilberedes rum. Efter fornyet kogning og rensning i kar, som er dæk- 
ket med fugtig ler, blir det tilslut til raffinade, farin eller pudder- 
sukker. Hvis det videre renses i raffinaderierne, omdannes det til 
hvidt topsukker. Det bedst rensede er raffinade. Kandis er kry- 
stalliseret sukker, som faaes, naar den endnu ikke helt indkogte vædske 
i længere tid staar i kar, som er gjennemtrukne med hyssing, saa at 
sukkeret afsætter sig paa den i form af firkantede prismer. 
Sukkerrøret indeholder 72 9%/, vand, 18 9, sukker og 10 09 salte. 
Sukkeret findes især i den porøse marv og i størst mængde jo nær- 
mere ækvator planten vokser. Sukkeret, som er et kulhydrat, er et 
næringsmiddel af stor værdi. Negrene i Vestindien tygger røret, og 
sukker anvendes som bekjendt i stor udstrækning og paa mange slags 
vis, til at forsøde spise- og drikkevarer, til kandisering af frugter 
o.s.v. Det virker nærende, blodfortyndende og slimopløsende. I me- 
dicinen bruges det til at omhylle sterkt virkende lægemidler og til at 
forbedre smagen af usmagelige saadanne, som strøelse bruges det til 
at rense bylder og dødkjød, det er et præservativ mod skjørbug, nydt 
som sukkervand virker det oplivende og afkjølende, det gjør fede spi- 
ser og sterke drikke lettere fordøielige. Langvarig og overdreven ny- 
delse af sukker frembringer mavesyre og virker ødelæggende paa tæn- 
derne. I den senere tid har sukker været brugt som opbevaringsmid- 
del for kjød. Strøet paa kjød i smaa mængder hindrer det forraad- 
nelse, forhøier kjødets næringsværdi og giver det en bedre smag. 
—- 
