263 
trankogerier og en masse nordkaperben paa Sørøen ved Hasvik, hvor 
endog en del af kirkegaardsmuren var opført af gamle hvalben. I 
1883 fandt jeg ligeledes gamle nordkaperben ved Vardø. Paa den 
murmanske kyst i Karabella, paa øen Anikjef, havde flensborgere i 
en tid hvalfangststation!). I Ulfsfjorden drev biskayerne seiv hvalfangst. 
Imidlertid fortsattes nordkaperfangsten af hollændere og tyskere med 
fangststationer paa Finmarkskysten til langt ud i det 17de aarhundrede, 
særlig at dem, der ikke havde privilegium til at deltage i ,nordhval- 
fangsten* ved Spitsbergen, som da begyndte at blomstre op. Et 
kompani fra Hull fiskede ved Nordkap siden 1598. Fra 1622 erholdt 
bremerne tilladelse at fiske der, og endnu i 1635 finder man hollandske 
fangstmænd sammesteds”). 
Følgen af den stærke efterstræbelse kunde ikke udeblive, idet 
nordkaperhvalen blev sjeldnere. For hvalfangstbedriften i det hele 
havde det den følge, at man søgte altid videre efter sit fangstobjekt, 
der førte til opdagelsen af de store fangstfelter ved Spitsbergen, hvor 
nordhvalen eller grønlandshvalen indtil begyndelsen af det 17de aarh. 
fredelig havde været enehersker?) Men opblomstringen af denne nord- 
hvalfangst ved Spitsbergen førte til, at nordkaperen efterhaanden blev 
mindre og mindre efterstræbt ved de europæiske kyster, skjønt jagten 
efter den vistnok vedvarede langt udover 1 det 18de aarhundrede og 
leilighedsvis til ind i det 19de aarhundrede. Paa grund af Cuvier's 
feiltagelse blev imidlertid nordkaperen af de fleste naturforskere i Iste 
halvdel af det 19de aarhundrede ikke anseet for nogen egen art, ind- 
til den bekjendte danske naturforsker Eschricht igjen paaviste det 
sande forhold samt dens artsforskjellighed fra nordhvalen. 
Uagtet biskayere, franskmænd, engelske, hollandske og tyske hval- 
fangere i flere aarhundreder havde beriget sig og erhvervet hundreder 
af millioner kroner ved denne fangst, havde man i begyndelsen af det 
19de aarhundrede ikke bevaret saa mange levninger af den, at ikke 
zoologerne tog feil. Men kundskaberne om hvaldyrenenes zoologi var 
jo rigtignok dengang i sin barndom, opfattet efter nutidens fordringer. 
Den praktiske hvalfangstbedrift ansaa mar derimod for en overmaade 
vigtig bedrift, saaat flere sjøfarende nationers regjeringer endog udsatte 
1) Fries: En sommer i Finmarken 1880. 
*) S. Muller: Geschiedenis der Nordsche Compagnie. Utrecht 1874. 
3) Se min tidligere artikel om nordhvalen i ,Naturen* 1905. 
