273 
Da de udgaar fra en lang traad, svækkes de ikke saa meget med 
afstanden, som naar de udgaar fra en næsten punktformet gnist. For 
hver gnist, induktionsapparatet giver, faar man saaledes en række bøl- 
ger med sterkt aftagende udsving. Om disse bølgetog kan man faa 
en forestilling ved at betragte fig. (3), hvor hvert bølgetog svarer til 
en gnist. Fig. er for saa vidt unøilagtig, som tidsmellemrummet mel- 
lem hver gnist er ca. 100 gange saa stort som den tid, hver enkelt gnist 
svarer, selv om disse følger meget hurtig paa hverandre, saaledes at 
afstanden mellem bølgetogene paa fig. burde været meget større. 
Paa modtagerstationen har man en lignende svingningskreds med 
opragende antenne; i denne antenne kommer da atter elektriciteten i 
svingninger, hvis modtagerapparatet er afstemt paa samme svingetal 
som afsenderapparatet. Hvorledes disse ankommende svingninger kan 
merkes og modtagerapparatets videre indretning, skal heller ikke her 
omtales. Angaaende dette kan jeg atter henvise til den omtalte ar- 
tikel i ,Naturen* 1899. 
Fig. 3. 
Denne gnisttelegrafi har en betydelig ulempe, som ligger i de 
sterkt dæmpede svingninger. For at klargjøre dette kan vi atter 
trække sammenligninger med akustiske forhold. Synger man en be- 
stemt tone sterkt ind i eller i nærheden af et piano, saa vil man bag- 
efter høre den samme tone klinge efter i pianoet, idet vedkommende 
streng og kun den, som giver samme tone, kommer i svingning. (Af- 
fyrer man derimod et pistolskud i nærheden af instrumentet vil alle 
strenge komme i svingning. Lydbølgerne i et pistolskud er naturlig- 
vis meget kraftige, men aftager i en umerkelig liden tid til nul, er alt- 
saa sterkt dæmpede. De kan derfor sammenlignes med svingningerne 
1 de bølgelag, som udgaar fra gnistapparatets antenne. 
Følgen heraf er, at bølgerne opfanges ikke alene af den eller de 
stationer, for hvem de er bestemt, men ogsaa af en hel mængde andre. 
Under slige forhold gaar det naturligvis ikke godt an at telegrafere 
hemmeligheder. Ligger der flere stationer mellem afsender og mod- 
tager, saa kan altsaa telegrambølgerne paavirke disse. Herved svæk- 
kes de selv og kommer i en utydelig og uklar form frem til den, de 
Naturen 1907. 18 
