274 
er bestemt for; og hvad mere er, naar fremmede uvedkommende æter- 
bølger paavirker antennen, saa virker de forstyrrende, og lægger 
hindringer i veien for en rigtig opfattelse af de telegrammer, som er 
bestemt for vedkommende station. 
Disse ulemper afhjælpes ved en aldeles ny maade at frembringe 
elektriske bølger med høi svingetid paa, opfundet af den danske in- 
geniør Waldemar Poulsen, og som skal forklares i det følgende. Paa 
et strengeinstrument f. eks. en violin kan spilles paa to maader. Man 
kan enten med fingerspidsen klimpre paa strengen. For hver gang 
man klimprer, udsender strengen et bølgetog med aftagende udsving, 
man faar dæmpede svingninger omtrent som ved gnisttelegrafen. Men 
man kan ogsaa med buen stryge over strengen, saa at den kommer i 
regelmæssige lige sterke udæmpede svingninger. Herunder udsender 
den en kontinuerlig tone. Buens fortløbende bevægelse i en retning 
C 
NG å 
Fig. 4. 
omsættes i de hurtige lydsvingninger.  Blæser man i en nøglepibe, 
kommer luftsøilen i piben i hurtige udæmpede, regelmæssige svingnin- 
ger, og man hører en kontinuerlig, kraftig tone. Energien i den fort- 
løbende luftstrøm i en retning omsætter sig i svingningsenergi. 
Kunde det ikke være muligt at opnaa noget lignende ved den 
traadløse telegrafi? Kunde man ikke med andre ord finde en maade, 
hvorpaa en kontinuerlig elektrisk strøm kunde forandres til elektriske 
svingninger af tilstrækkelig hurtighed? 
I og for sig er det ikke vanskeligt at forvandle en ligestrøm til 
en vekselstrøm, til elektriske svingninger altsaa. Vanskeligheden stik- 
ker i svingetallet. Gnisttelegrafien opererer med svingninger saa hur- 
tige som optil flere millioner pr. sekund. Det gjælder altsaa at faa 
svingningerne hurtige nok og sterke nok. 
Kanske en og anden har hørt tale om den saakaldte syngende 
buelampe a er en strømkilde, der underholder en elektrisk buelampe b. 
Parallelt med buelampen er stillet en svingningskreds af samme be- 
