275 
skaffenhed som tidligere beskrevet, bestaaende af en kondensator c og 
en spole d. Under visse betingelser opstaar der i kredsen elektriske 
svingninger, der altsaa underholdes af den ligerettede strøm i lednin- 
gen tilhøire, idet en del af dennes energi i lysbuen omdannes til sving- 
ningsenergi; fænomenet er analogt med det omtalte forsøg, hvorved 
en kontinuerlig luftstrøm kan frembringe svingninger i en anblæst 
pibe. Disse svingninger er udæmpede, vedvarende. 
Det var den engelske fysiker Duddell, som i 1899 gjorde disse 
iagttagelser. Han opnaaede et svingetal paa 30,000—40,000 sving- 
ninger pr. sek., hvilket jo i og for sig er ganske betragteligt, men dog 
altfor lidet til brug ved traadløs telegrafering, hvor der tiltrænges 
svingetal paa mange hundrede tusen, op til millioner. 
For tre aar siden gjorde ingeniør Poulsen den betydningsfulde 
opdagelse, at svingetallet forandrede sig meget betydelig med den 
luftart, der omgiver lysbuen. Lader man den f. eks. brænde i en 
atmosfære, som indeholder vandstofgas, bliver svingningerne betydelig 
=== 
g. 5. 
- hurtigere. Poulsen har drevet svingetallet op i 2 millioner pr. sek. 
Lysbuen indesluttes i et metalkammer, hvorigjennem gasen ledes ind 
gjennem en kanal og ud gjennem en anden. Merkelig nok blir gasen 
uvirksom ved at passere lysbuen, saa at det ikke gaar an at bruge 
den op igjen, hvad man skulde have ventet; man er dog beskjæftiget 
med forsøg med at regenerere gasen for at opnaa at kunne udnytte den 
samme gasmasse i det uendelige. Man bruger gjerne almindelig lys- 
gas, der indeholder en hel del vandstof. 
Man faar altsaa herved kontinuerlige udæmpede svingninger, der 
kan afbildes ved en fortløbende bølgelinje som paa fig. 5. 
Sætter man svingningskredsen i fig. 4 i forbindelse med en an- 
tenne, afstemt ved sin længde paa svingningerne i kredsen, kommer 
elektriciteten i antennen i svingninger, og fra antennen udbreder de 
udæmpede svingninger sig rundt omkring i rummet. 
Paa grund af de uregeimæssige svingninger kan man ikke med 
gnisttelegrafien opnaa nogen særdeles fin afstemning, om end afstem- 
ning er mulig i nogen grad; heraf følger alle de ulemper, som er nævnt 
i det foregaaende. 
Ved disse udæmpede svingninger vil derimod afstemningen kunne 
