280 
der, hvor Nidelven kommer ind i den, er ca. 23 km. lang, men ikke 
meget bred. Sundets bredder er forholdsvis steile, men naar dog intet- 
steds nogen større høide. Det er meget udtunget af smaa fjorde og 
viker, idet større og mindre dalfører udmunder i det, især paa fast- 
landssiden. I den øverste, sydvestlige, del udvider det sig betydelig, 
men denne udvidelse er optaget af en terrasse, som er over 2 km. 
bred. 
Tromøsundet og dets fortsættelse vestover er en gammel dannelse, 
ialfald ældre end det udenfor liggende ra”. Derpaa tyder ikke alene 
hele dets bredders udseende med de mange viker og dalfører, men 
ogsaa det, at skuringsmerkerne overalt gaar næsten lodret paa dets 
retning. Disse skuringsmerker er sporene efter det store isdække, 
som førte det materiale med sig, som dannede ra'et. —Isdækket be- 
vægede sig altsaa tvers over sundet uden at fylde det op. Men uden- 
for lagde det op en solid dæmning, saa at Nidelven, da landet steg, 
ikke kunde flyde ret ud, men fandt udløb i denne gamle rende. 
En lignende skarp bøining gjør ogsaa Nidelvens østlige nabo, 
nemlig Neselven, som gaar forbi Nes jernverk i Holt. 
Neselven kommer fra Vegarsvandet paa Vegarsheien og gjennem- 
strømmer Ubergvandet. Paa denne strækning har den i det hele en 
nord-sydlig retning. Men ved Nes verk træffer den et bredt dalføre, 
som gaar i retningen ø 8839 n, altsaa ogsaa paa det nærmeste parallelt 
med kystlinjen og med Nidelvens nederste løb. I dette dalføre kommer 
der vestenfra en liden elv, som er meget mindre end Neselven; den 
kaldes ogsaa for Lilleelven. 
Idet Neselven gjør sin skarpe bøining, danner den, i lighed med 
Nidelven, en betydelig fos, som driver Nes jernverk. Den fortsætter 
saa, 1 det hele i den samme nordøstlige retuing, danner et par sjøer, 
indtil den falder ud i Sandnæsfjorden, som skjærer sig ind 1 vestlig 
retning ca. 10 km. 
Dette sydvest-nordøstgaaende dalføre er en dannelse, som ial- 
fald er ældre end den sidste isudbredelse, for skuringsstriberne staar 
ogsaa her lodret paa det. Det har tilløb fra begge sider, ogsaa fra 
sydsiden, saaledes at vandskillet ved Tvedestrand ikke ligger mere 
end ca. 17/93 km. fra fjorden. 
Qgsaa i det smaa viser dette med kysten paralleltgaaende system 
sig, ledsaget at de deraf følgende hydrografiske uregelmæssigheder. 
Lige nord for Arendal er der et lidet vand, som heder Langum, ca. 5 km. 
