309 
0.65 og 0.75. Men al benzin er meget let antændelig, selv i forholds- 
vis stor afstand fra flammen, og dens dampe blandet med luft eksplo- 
derer let. 
Som nævnt bruges der aarlig store mængder af benzin til ekstrak- 
tion af fedt i knokler, videre i oljeraffinerier, uldvaskerier, kemiske 
vaskerier o. s. v. Vistnok er benzin et udmerket opløsningsmiddel 
for fedtstoffe, men paa grund af den store ildsfarlighed, ser alle disse 
industrigrene sig med længsel om efter et ekstraktionsmiddel, som 
ikke koster saa mange menneskeliv. Det er aabenbart, at tetraklor- 
kulstof netop er et saadant stof, men det har dog endnu en mangel, 
som desværre ikke er nogen uvæsentlig, det er nemlig adskillig kost- 
barere end benzin. Selv om man regner med den nuværende særlig 
høie pris paa benzin, saa er tetraklorkulstof over dobbelt saa dyrt, 
men det frembyder dog saa mange fordele, at det allerede nu kan kon- 
kurrere med benzinen paa flere omraader — i husholdningen, i kemiske 
vaskerier m. m. 
Allerede i 1890-aarene var tetraklorkulstof bleven en handels- 
artikel under navn af ,katharin”; nu for tiden er der allerede en 
række fabriker i Tyskland, Frankrige og Amerika, som tilvirker dette 
stof, der nu almindelig gaar under navn af ,benzinoform”; det gaar i 
handelen i 2 kvaliteter: ,teknisk rent* og ,svovlfrit". 
En mangel deler tetraklorkulstof med benzin — til en vis grad 
at virke bedøvende; denne egenskab har forøvrigt bevirket, at man 
har forsøgt at anvende tetraklorkulstof som et lokalt bedøvelsesmid- 
del, men det har vist sig, at den derved bevirkede narkose ikke er af 
lang varighed. 
Nu kan det jo godt være, at ikke netop tetraklorkulstoffet er 
benzinens eftersøgte ideale afløser; det kan vel tænkes, at andre klor- 
kulstofforbindelser — kanske blandt de endnu ikke fremstillede — 
kunde være endnu heldigere i saa henseende. Den organiske kemi 
byr jo i al sin brogede, men dog lovmæssige, mangfoldighed netop 
saa god anledning til med bibehold af typen at forandre et stofs egen- 
skaber i en bestemt retning, — naturligvis inden visse grænser. 
I denne forbindelse kan det saaledes nævnes, at den afdøde be- 
rømte franske kemiker B erthelot har paavist, at den nu saa 
almindelig anvendte gas acetylen forbinder sig med klor til en klor- 
kvælstofforbindelse. 
Det kan i det hele neppe være tvil om, at det kun er et tids- 
spørgsmaal — og det intet fjernt —, naar det vil lykkes at finde 
