312 
ningen om vaaren at lede de polare vandmasser til de fortørrede æqua- 
toriale og tempererede zoner. Hvad Mars angaar, saa er bortledningen 
af polarhavene af ligesaa stor betydniug som den aarlige vanding ved 
Nilen for Ægypten. 
Dersom Mars er beboet af væsener ligesaa intelligente som vi, 
saa har man grund til at antage, at de maa grave svære kanaler 
for at føre polarvandet til de egne, hvor vand er mest paakrævet. 
Dersom vi derfor vil finde tegn paa intelligente væsener paa Mars, 
maa vi se efter kanaler og sluser. 
Med sine kikkerter har Schiaparelli, Lowell, Pickering og nogle 
faa andre opdaget lange mørke striber, som Schiaparelli kaldte ,,kanaler*. 
Opdagelsen af disse ,kanaler* kan visselig regnes til de mest bemerkel- 
sesværdige fremskridt i vor astronomiske viden. Disse striber er i 
virkeligheden planetens livsnerver. Man har i mange aar betvilet deres 
eksistens, fordi ingen astronomer nogensinde har været istand til at 
faa et glimt af dem undtagen Schiaparelli, som opdagede dem først. 
Længe efter lykkedes det nogle faa flittige iagttagere at se dem, 
men alligevel tvilede man paa deres realitet. Grunden dertil var den, 
at de viste sig saa at sige kun glimtvis paa grund af luftstrømnin- 
gerne i vor atmosfære. Flere af de samme personer, som havde seet 
dem, vilde ikke tro sine egne øine, idet de mente, at striberne kun 
var et optisk bedrag, fremkaldt ved den sterke anspændelse af øiet. 
For to aar siden fik imidlertid Lampland anledning til at fotogra- 
fere dem, og herved er deres illusoriske karakter for altid bragt ud 
af verden. Omendskjønt af stort astronomisk værd kan Lamplands 
fotografier ikke reproduceres her, da de er for smaa, og fordi detal- 
jerne vanskelig kommer frem. 
Det bedste bevis for at striberne virkelig er kanaler og et verk 
af tænkende væsener har man i den maade, hvorpaa de er fordelte. 
De er ikke spredte uden orden over planetens overflade, men uden 
undtagelse anlagt efter en overveiet plan. Hver stribe udgaar fra en 
bestemt basis og løber lige hen til en stor, mørk flek, hvor flere andre 
striber ogsaa mødes. Fra en saadan mørk flek udstraaler der saaledes . 
en hel del striber. Det passer udmerket med den forklaring, man har 
givet paa dem, at de kun findes i de egne, som man formoder er 
ganske øde. Striberne er enten ganske retlinjede eller jevnt krummet. 
Saa fine og smale er de, at det hovedsagelig skyldes deres uhyre 
længde, at vi overhovedet kan se dem. En flade paa Mars 30 eng. 
