375 
skrifttegn, afbrydes strømmen, og der udfældes intet berlinerblaat. 
Man forstaar da, at skriften fremtræder paa papiret hvid paa blaa 
grund. Vanskeligheden ligger i at faa stifterne til nøiagtig at følges, 
og derfor har pantelegrafen ikke vundet nogen almindelig anvendelse 
i praksis. 
En hel række opfindere har konstrueret saadanne kopiertelegrafer, 
der alle mere eller mindre hviler paa samme princip. 
Der har i den sidste tid i aviserne været skrevet en hel del om 
en ny fremgangsmaade til telegrafisk overføring af billeder. 
Det er professor Korn i Munchen, som har opfundet denne me- 
tode, der ved sin simpelhed synes vel skikket til at faa praktisk 
anvendelse. Ved hans metode kan man telegrafere fotografiske nega- 
tiver paa film i løbet af faa minuter. Metoden har taget i sin tje- 
neste en merkelig egenskab ved grundstoffet selen. Selenets modstand 
Å. B. 
mod den elektriske strøm afhænger nemlig i høi grad af belysningen. 
Selen er ialmindelighed en temmelig slet leder for elektricitet, men 
naar et stykke selen bringes fra mørke ud i fuldt dagslys, kan mod- 
standen aftage til tiendedelen af den oprindelige værdi. Hvis altsaa 
et stykke selen udgjør en del af en strømkreds, og hvis det afvekslende 
belyses sterkere eller svagere, vil strømstyrken afvekslende vokse eller 
aftage efter belysningen. 
— Figuren viser skematisk forholdene. De to metalplader i pan- 
telegrafen er her erstattet af 2 glaseylindere, a paa afsenderstationen Å 
og b paa modtagerstationen B. Paa eylinderen a er filmen anbragt. 
Den kan rotere og samtidig bevæger den sig i sin længderetning. , 
er en sterk lyskilde, hvis straaler ved en linse samles i et punkt f 
paa eylinderen eller filmen. Straalerne gaar videre tvers gjennem fil- 
men og glasset og belyser selencellen s i eylinderens indre. Under 
cylinderens bevægelse vil lyspunktet f beskrive en spirallinje paa ey- 
