376 
linderen. Paa denne maade indser man, at efterhaanden alle punkter 
af fotografiet vil belyses. Eftersom nu filmens mørke og lyse partier 
passerer forbi f, vil selencellen belyses sterkere eller svagere. g er 
et batteri, der sender elektrisk strøm gjennem selencellen og bort til 
modtagerapparatet B. Her er en elektromagnet, hvis poler n og s 
sees i tversnit paa figuren. Hver pol har, som man kan se, et hul. 
Imellem polerne er der udspændt to fine traade (kun en sees paa fig.). 
Akkurat udfor elektromagnetens huller ved e er der paa traaden an- 
bragt et lidet aluminiumblad, som heller ikke sees paa denne figur. 
Paa modtagerstationen er der ligeledes en sterk lyskilde 1,, hvis lys 
ved en linse kastes gjennem elektromagnetens huller og samles til et 
punkt ved e. Naar der ingen strøm gaar gjennem ed, vil aluminium- 
bladet stoppe lysstraalens gang; naar der gaar strøm, vil traaden mel- 
lem c og d ifølge bekjendte elektromagnetiske virkninger vige til siden, 
det vil sige paa denne figur lodret papirets plan op eller ned efter 
strømretningen. Herved vil mere eller mindre lys kunne slippe igjen- 
nem. Er der ved f et klart parti i filmen, belyses selenet sterkt, dets 
modstand aftager, strømmen øger, traaden cd afbøies sterkt, og eylin- 
deren b, hvorpaa det fotografiske papir er oprullet, belyses sterkt i 
punktet h, som derfor sværtes. Begge cylindere a og b bevæger sig 
nu nøilagtig paa samme maade, synkront. Dette opnaaes paa en me- 
get simpel maade, som ikke her nærmere kan forklares. Det vil da 
indsees, at man paa papiret paa b faar et nøiagtigt kopi af filmens 
negativ. 
Professor Korn havde allerede i 1904 naaet brugbare resultater, 
men metoden led af forskjeliige mangler. Ved den ovenfor beskrevne 
fremgangsmaade har han kunnet opnaa at telegrafere et billede af 
almindelig visitkortformat paa 12 minuter. 
Muskatnødtræet. 
(Ved M. B.) 
Myristica moschata er det latinske artsnavn paa muskatnødtræet. 
Det hører til den tofrøbladede og firkronede plantefamilie, muskatnød- 
familien, som bare indbefatter den ene planteslegt, myristica, hvoraf der 
findes omkring 80 forskjellige arter; de fleste vokser i det tropiske 
Asien. 
