11 



krait, som vii^kede paa vingen. Dei* vaa* væsentlig to feilkilder, som 

 det gjaldt at undgaa. Den ene hidrørte fra de luftstrømme, som vilde 

 opstaa ved, at apparatet opvarmes af de straaler, som falder paai det. 

 For at undgaa saadanne luftstrømme, hængte han appa,ratet op i en 

 glasballon, som luften pumpedes ud af med den allerstørste omhu. 

 Hertil benyttedes en kviksølvluftpumpe, som for hvert forsøg pum- 

 pede i flere dage. 



Den anden feilkilde opstod netop ved, at ballonen pumpedes 

 lufttom. Selv om ballonen er udpumpet til det yderste, d. v. &., saa 

 vidt som det kan gjøres med en kviksølvluftpumpe, er der endnu 

 luft i den. Man kan beregne, at en kubikcentimeter luft ved almin- 

 delig tryk og teimperatur indeh older noget saadant som 240 trillioneT 

 molekyler. I et rum, som er udpumpet til omtrent en tusendedels 

 millimeters kviksøivtryk, vil en kubikcentimeter endnu indehoMe- godt 

 og vel 30 billioner gasmolekyleir. Men disse har nu forholdsvis meget 

 større plads end før og kan bevæge sig langt friere. Naar vingen op- 

 vannes af straalerne, opstaar der da, visse vekselvirkninger mellem 

 vingen og glasvæggene, formidlet af gasmolekylerne, sa."^. at vingen 

 bevæges, som om den fik et tryk fra stra.alerne. Det ?r dette som 

 finder sted i C r o o k e s' bekjendte ra.diometer eller lysmølle. Men 

 det er forlængst fastslaaet, at virkningen i dette apparat intet liar med 

 lystrykket at gjøre. Det bevises bl. a. derved, at radiome^^ervirk- 

 ningen ophører, naar den glasballon, hvori vingen ophænges, gjøres 

 meget stor. Lebedew benyttede da ogsaa en stor hallon (20 cm. i 

 diameter). Hvorledes Lebedew forresten indrettede sig, bl. a-, for at 

 maale energien i lyset fra buelampen, vilde det he^r føre for vidt at gaa 

 ind paa. Han maalte, at buelyset øvede et tryk af omtrent 30 milli- 

 ontedels milligram paa den lille platinvinge, han benyttede. Naar 

 han derimod maalte lysets energi og efter Maxwell-Bartolis teori be- 

 regnede, hvor stort tryk der kunde ventes, fandt han omtrent 26 milli- 

 ontedelsi milligram. 



Tallene stemmer ikke helt. Men ved maalinger, som er saa van- 

 skelige som disse, maa man være særdeles vel fornøiet med overens- 

 stemmelsen, der er saa god, at det nu kan ansees bevist, at det forhol- 

 der sig rigtig med Maxwell-Bartolis lystryk. 



Kan nu dette tryk øve nogen merkbar indflydelse pai klodernes 

 bevægelse i solsystemet? Disses bevægelse kan beregnes, naar man 

 antager, at der virker en tiltrækningskraft mellem kloder, som afhæn- 



