23 



udstillet en hel del af disse kunstige diamanter. Ved sin rent usynlige 

 lidenhed tiltrak de sig imidlertid kun fagmændenes opmerksomhed. 



I den seneste tid har A. Ludwig offentliggjort et arbeide, 

 som tiltrækker sig opmerksomhedein. 



Ifølge dette skal kulstof allerede ved* rødgløde gaa over til dia- 

 mant, naa,r jern er tilstede, og det udsættes for et meget sterkt tryk. 

 Ludwig ophedede under et tryk af 3100 atmosfærer i e>n vandstofatmo- 

 sfære, ved hjælp af elektrisk strøm, en jernspir^al, som var indleiret 

 i kulpulver og fandt herved, at det kul, som berørte jernspiralen, i 

 løbet af nogle faa minuter blev omvandlet til diamant. Ludwig an- 

 giver endvidere, at han kunde overføre^ kulstof til diamant, selv om 

 jernet manglede, uaar han under sterkt tryk ophedede det Lil dets 

 smeltepunkt. Skuld© dette bekræfte sig, har vi muligens fundet veien 

 til at skaffe de naturlige diamaiiter en konkurrent. 



De afrikanske termiters biologi. 



I en omfangsrig monografi har den svenske naturforsker Yngve 

 Sjøstedt leveret, foruden et resumé over, hvad vi hidtil kjendt© om 

 termiternes liv, ogsaa en række- selvstændige' observationer over disse 

 dyi', indsamlede under ©t ophold i Kamerum I Afrika lever seks 

 termitslegter : hodotennes, calotermes, rhinotermes, acanthotermes, ter- 

 mes og eutermes. Af disse staar hodotermes paa det høieste udvik- 

 lingstrin, forsaavidt baade densi soldater og arbeidere har vel udvilded© 

 facetøine ; hos calotermes er øinene adskillig svagere udviklede, hos 

 de øvrige slegter er de mere eller mindre fuldstændig forsvundne, saaat 

 diss© former er blinde. 



Ethvert termitselskab lader sig inddele i et aaital stænder eller 

 kaster, som man kalder soldater, arbeidere og slegtsdyr. Ved sine 

 karakteristiske kjendetegn er soldatern© de mest udprægede inden de 

 enkelte slegter og arter, hvorfor de ogsaa. først og fremst blir beskrevne, 

 naar slegten eller arten skal karakteriseres. De udmerker sig særlig 

 ved sit sterkt udviklede hoved, som bærer to skarpe mandibler, og som 

 kan være forskjellig formet. Hos hodotermes er hovedet bredt, for- 

 synet med skarpt tandede mandibler, hos calotermes er det langt cylin- 

 derformet, acanthotermes har lang© sabelformede mandibler; paa lig- 



