Dog! Vi skal ikke fordyb© os mere i usikre spekulationer. Nok 

 er det, vore norske f j elde giver os paa den ene side en anelse om, hvad 

 der er foregaae-t i jordens aller ældste urtid; paa den anden side be- 

 lærer de os ogsaa om det cambriske liv, den første lænke i den lange 

 livsens kjæde, hvis anden ende vi, saa at sige holder i vor haand. 

 Ligeoverfor saadanne problemer kan nok geologen sukke. 



Min baad er saa liden 



og dit hav er saa stort. 



Lystrykket. 



Af overlærer cl'-. 0. Holtsmark. 



Spvirgsmaalet om lys, som falder paa en væg, øver et tryk paa 

 denne, er meget gammelt. Det blev opkastet af K e p 1 e r allerede 

 for 300 aar siden. Siden dengang er astronomer og fysikere gjen- 

 tagende kommet tilbage til spørgsmaalet, astronomeme, fordi de ved 

 lystiykket vilde forklare vissse eiendommelighedor ved komieternes 

 bevægelse, fysikerne, fordi deres forestillinger om lysets natur ledede 

 dem til at antage, at et saadant trj'^k maatte eksistere. Grjentagende 

 blev der gjort forsøg paa at paavise trj-kket ved direkte eksperimenter. 

 Men alle eksperimenter strandede paa de uhyre vanskeligheder, hvor- 

 med paavisningen af disse overordentlig smaa kræfter var forbundet. 

 Ifjor har det endelig lykkes PeterLebedew i Moskau og omtrent 

 samtidig englænderne Nichols og Hull at iagttage og maale lys- 

 trykkets virkning i laboratoriet, og dermed er et gammelt astronomisk- 

 fysisk spørgsmaal løst. Lebedews arbeide vakte ved sin fremkomst 

 overordentlig opsigt blandt videnskabsmænd, ogsaa aviserne indeholdt 

 beretninger om opdagelsen. Norske blade lod sig sende telegrammer 

 derom fra Berlin. Det turde derfor interessere en og anden at erfare 

 lidt mere om tingen. Dertil kan der nu være saa meget mere anled- 

 ning, som Lebedew nylig for det astronomiske selskab i Gottingen 

 nærmere har udviklet, hvilken betydning hans opdagelse kan have for 

 astronomien. Vi vil først følge Lebedew paa hans udsigt over proble- 

 mets historie. 



Kepler beskjæftigede sig med undersøgelser af kometornes baner. 

 Naar en komet paa sin bane kommer i nærheden af soleii, følger dens 



