62 



borehuller, som løber koncentrisk ind mod midtpunktet. Boren drives 

 med damp og gjør i det høieste 5 — 10 omdreininger i minute/t, — 

 gaar de'n fortere, olfrer man let boren, og taber ikke saa liden tid med 

 at faa brudstykkerne af c\en fjernet af borehullet. Da et af disse 

 kjæmpetrær, kaldet "Old Herkules", skulde fældes, arbeidede^ 5 mand 

 i 37 dage med at anløegge borehullerne, og i andre fe^m dage holdt de 

 paa med at kile den ene side^ af stammen i veiret, saaat den skulde faa 

 ■den nødvendige overvegt til at falde. Kilene hertil bestod af træstam- 

 mer, som havde et gjennemsnit af 5 — fmeter. De blev tilspidsede i 

 den ene ende og spidsen forsynedes med en forskoning af jernplader. 

 ■Til at drive disse armerede træstammer ind i spalten mellem stammen 

 og stubben brugtes rambukke af andre> træstammer, som var ophængt-e 

 i sterke kjettingev. Selv efterat 24 saadanne kiler var indslaaede, rørte 

 stammen sig ikke, saaat man begyndt© at frygte for, at træet ikke vilde 

 faldei. Et let vindstød kastede! det dog senere^ om. Følgerne- af faldet 

 var frygtelige; i en halv mils omkredsi bæved© jorden som under et 

 jordskjælv, 174 trær, der havde et tveirmaal af 0.3 — 1.2 meter, knustes 

 i splinter. 



Høiden af denne "Old Herkules" beløb sig til 107 meter fra det 

 ■overskaame sted til toppen. Ved i*oden havdei den et omfang af 71 

 meter. Barkens tykkelse en meter fra det overskaarne sted var næsten 

 1.5 meter. Ber dau anfører ogsaa maalene af nogle andre trær, 

 hvad vi dog ikkei sikal nærmere omtale. Vi skal kun kaste et Ilygtigt 

 blik paa kjæmperne i Mariposa Grove, som forhaabentlig endnu længe 

 vil blive be vårede. Mariposa, Grovei er ca. 970 meter lan^ og næsten 

 ■210 meier bred. I denne skog vokser endnu 90 — 100 trækjæmper, som 

 alle har en høide af over 60 meter. En af deni, kaldet "Grizzly Giant" , 

 maaler tæt over jorden 29 meter i omfang, og' i en høide af 3.4 meter 

 maaler den endnu 18 meter. 



Skildpaddens aandsevner. R. M. Yerkes har anstillet negle 

 meget interessante eksperimenter over skildpaddernes aandsevner. Til 

 «ine forsøg anvendte han den flekkede skildpadde, clemmys (chelopus) 

 guttatus, som hører hjemme i Nordamerika. Den opgave, som stilledes 

 dyret, var at finde ud af en slags labyrint, hvad der for et dyr med saa 

 liden aandelig begavelse sikkerlig ikke var noget let arbeide. For at 

 faa istan d en ganske^ enkel labyrint, del tei Yerkes en kasse i fire 

 afsnit ved to parallele vægge og en ikke parallel væg. De enkelte af- 

 clelinger stod i forbindelse med hinanden ved aabninger, som var saa 

 stor som skildpadden. Aabningerne laa, dog ikke lige over hinanden, 

 men den ene var anbragt midt paai skillevæggen, den anden paai venstre 

 side af vedkommende skillevæg og den tredie^ paa høii-e side. Ved den 

 fjerde sidei af kassen anbragtesi skildpaddens leie, deai selv sattes i den 

 mest afsidesliggende krog af labyrinten. Det gjalt nu at faa bestemt, 

 hvor lang tid skildpadden, brugte ved hvert eksperiment — der blev 

 hver gang anstilleij femti forsøg — til at finde tilbage* til sit leie. 



Ved det første forsøg drev skildpadden i lang tid forvirret om- 

 kring i labyrinten og kom først efter 35 minuters forløb ulbage til sit 



