03 



leie, hvor den stråles gjorde sig det mageligt. Den fik nu være i ro i 

 to timer, hvorpaa den toges ud til det andet eksperiment Til dette 

 brugte skildpadden 15 minuter. før den. fandt sit leie; ved det tre-die 

 5 minuter, ved det fjerde 3 min. 45 sek., ved det tiende 3 min. 5. sek., 

 ved det tyvende 3 min. 45 sek., ved det tredivte 3 min. 40 sek., ved det 

 femtiende (sidste) 3 min. 30 sek. Mens skildpadden ved de' første 

 forsøg stadig tog feil retning og løb til det gale hjørne, gjorde den efter 

 det sote eksperiment overhovedet ikke mere feil, dyret løb direkte mod 

 udgangen. 



Eflerat skildpadden havde gjort en saadan begyndelse i at lære, 

 fik den en vanskeligere opgave. Den sattes i en uregelmæssig labyrint, 

 som havde flere kamre end den forrige, skillevæggene i den havde des- 

 uden aabninger, som endte i sækkegader. Ogsaa. denne opgave løste 

 skildpadden med anerkjendelsesværdig iver. Mens den til sin første 

 reise brugte 1 time 31 minuter, kom den ved femte paa 16 minuter til 

 maalet, ved den tiende paa 4 min,, ved den 25de paa 3 min., ved den 

 35te paa 2 min. 45 sek., veid den 45de paia. 7 min. og ved den 50de paa 

 4 min. 10 sek. 



Om man end ikke kan paavisei noget regelmæssigt fremskridt ved 

 de enkelte eksperimenter, viser dog disse forsøg, at skildpadden 

 •erindrer sine tidligere feiltagelser og ikke senere gjentager dem. Hu- 

 kommelse og denned ogsaa en vis grad af intelligens kan man saaledes 

 ikke fraikjende s-kildpadden. 



(Naturwissensch. Wochenschrift). 



Grønlands pattedyr. Grønlands pattedyrfauna tæller, ifølge Winge 

 (Meddelelser om Grønland, hefte 21, afd. 2), 30 a,rter, hvoraf dog kun 7 

 arter er bundne til det faste land. Dette ringei antal skyldes* ikke alene 

 de haarde og strengei livsbetingelser, landet byder, meni ogsaai Grrøn- 

 lands beliggenhed og dets historie. Det maa ansees for sikkert, at 

 Grønland i tertiærtiden havde en rig landfauna, baade^ af fugle og 

 pattedyr. Denn© blev imidlertid totalt udryddet og fordrevet under 

 istiden. Da isen igjen trale sig tilbage fra kysterne, kunde luglene 

 indvandre alle vegne fra, mens landpattedyrene kun havde en vei, 

 over øernei nord for Amerika til nordkysten og derpaa videre sydover, 

 langs øsi> eller vestkysten. Paa. alle andre kanter har aabent hav 

 adskilt Grønland fra de omliggende lande, og derved forhindret ind- 

 vandringen. 



Af disse 7 landpattedyr er de fire, lialsbaandlemænen, polavulven, 

 røskatten og moskusoksen bundne til landets nordligstei egnei, til nord- 

 kysten og den nordlige del af østkysten. Den grønlandske ulv, 

 polarulven, er hvid, men adskiller sig forøvrig, hverken med hensyn 

 til det ydre eller til skelettets bygning, fra den europæiske. Den har 

 ogsaa vist sig pa.a den nordlige del af vestkysten, men synes ikke her 

 at have tåget fast bo. Kun tre arter : haren, fjeldræven og renen 

 forekommer langs alle kyster, renen er dog nu udrj^ddet i den syd- 

 ligste del af landet. Et pattedyr, isbjørnen, er nærmest bygget som 

 <et landpattedyr, den er dog knyttet til havet. De øvrige grønlandske 



