64 



pattedyr er egte havdyr, sæler eller hvaler. Af disse er nordkaporen, 

 kaskeloten, grindeihvtalem, hvidskj æringen, hvidnæsen og en delfin 

 (prodelphinus euphrosynej kun tilfældigvis iagbtagne eller fangede ved 

 Grønlands kyster. Blån dit tilfældige gjæster hører muligens ogsaa 

 graasæleu og seihvalen. 



Landpattedyrene er cirkumpolaxe. En af dem, moskusoksen, er 

 vel nu blot indskrænkeb til arktisk Nordamerika og til Grønland, men 

 bør dog betegnes som cirkumpolar, da den under istidein foreikom og- 

 saa i den nordlige del af den gajnle verden. De aller fleste havpatte- 

 dyr er cirkumpolare, eller finde® i det mindste baade i Atlanterhavet 

 og Det stille ocean. Kun klapmytsen, botlenosen, hvidnæsen og hvid- 

 skjævingen er indskrænkede til Atlanterhavet. 



Den første beretning om Grønlands pattedyr findes i "Erik Rødes 

 saga" , deir skildrer landets opdagelse, aa,r 982. I denne saga heder 

 det, at landet havde mange rigdomme "baade af sæler, hvaler og hval- 

 rosser, bjørne og mange andre slags dyr." En endnu fuldstændigeire 

 oversigt over landets, dyreliv fiuides i "Kongespeilet" , der var skrevet 

 i det ISde. aarhundrede. Af senere arbeider over Grønlandsi dyreliv 

 skal nævnes : Otto Fabricius: Fauna Grønlandica, der udkom 

 i 1780, da dett© arbeidei er den først© klare, udførlige fremstilling af 

 landets fauna,, og da det i flerei henseender var banebrydende. Materi- 

 alet til dette arbeide havde Fabricius indsiamlet under ei: seksaarigt 

 ophold fra 1768 ved Grønlands vestkyst, særlig ved Fredrikshaab. 

 Ogsaa, i flere' senere arbeider leverer Fabricius værdifuldei bidrag til 

 kjendskaben om Grønlands dyreliv. Grønlands hvaler er særlig bleven 

 behandledei af Eschricht i en række afhandlinger, som for alie tider 

 vil staa som banebrj^dende med hensyn til de nordiskr; hvalarters 

 anatomi og bygning. J. G. 



Temperatur og nedbør i Norge i december 1902. 



(Meddelt ved Kr. Irgens, assistent ved det meteorologiske institut.) 



