76 



søgelseirne med en sammenligning med forholdene i jordbunden og 

 forsøgei, hvor langt man kommer med saadanne undersøgelsesmetoder, 

 som for jordbundslæren har givet gode resultater. 



De kemiske forandringer, som paa land foregaar med kvælstoffer 

 og dets forbindelser ved indvirkning af bakterier og andre organis- 

 mer, kan vi sammenfattei paai følgende' ma,a,dei : 



1) Opbygning af eggehvidestoffe fra enkle forbindelser (am- 

 moniak, salpeter) ; et mellemled er oftest eller altid a m i d e r. 



2) S p a 1 1 n i n g af sammensatte forbindelser, eggehvide, til mindre 

 samimensattei (amider) og i sidste instans til ammoniak. 



3) Oksydation af ammoniak til salpetersyrling og videre til 

 salpetersyre. , 



4) Il e d u k t i o n af salpetersyre til salpetersyrling og videre til 

 ammoniak. Ved alle dissei processer sker der ikke nogen forryk- 

 ning i mængden af det bundne kvælstof, men kun overførelse fra 

 en forbindelse til en anden. Men desuden har vi ogsaa 



5) Binding af frit kvælstof — ■ endeproduktet ei* eggehvide, mellem- 

 produlrteirne kj ender vi endnu ikke. 



6) Reduktion af nitriter til frit kvælstof (denitrifikation). 



Den første proces, eggehvidestoffenes opbygning fra enkle for- 

 bindelser, foregaa,r i stor udstrækning i hele planteriget ; de høiere 

 planter benytter liovedsagelig nitrater, endel af de lavere kan ligesaa- 

 godt eller bedre ben3-tte ammoniak. Eggehvidens spaltning er særlig 

 karakteTistifek for det dyriske stofskifle, specielt den første del — til 

 amideir — ; men grænsen mellem de organismer, som i saa henseende 

 arbeider i modsai retning, er ikke skarp. Blandt bakterierne har man 

 f. eks. repræsenfanter for begge retningeT, ja, der er intet i veien fcr, 

 at en og sammei art baade kan spalte eggehvidestoffe med ammoniak 

 som endeprodukt, naar den har anledning til det, og paa den anden 

 side kan ernære sig af ammoniaksalte som eneste' kvælstofnæring og 

 opbygge al sin eggehvide af dem, hvis den er nødt til d e t. Begge 

 proceisiser forløber ialfald ved siden af hinanden i naturen i stor ud- 

 strækning. 



De øvrige processer, oksydation og reduktion, binding og afspalt- 

 ning af frit kvælstof, foregaar, efter hvad vi ved, hovedsagelig ved 

 bakteriers virksomhed. De o k s y d e r e n d e bakterier, som udfører 

 nitrifikationen, udmerker sig ved, at de ikke trængev organisk næring, 

 men opbygger alle sine organiske forbindelser af kulsyre vg ammoniak 



