103 



ud og ind. Dette gjentager sig 2 å 3 ellev 4 å 5 gange, ja undertiden 

 endnu flere gange, hvorefter dyret bliver en tid under våndet, førend 

 aandedrætsbehovot igjen indfinder sig. Hvalernes lunger er meget store 

 og maa vistnok kunne rumme adskillig luft. Men som omtalt sker ikke 

 aandingen saa regelmæssig som hos landdyreoie ; de maa selvfølgelig 

 altid op til vandoverfladen, naar de skal aande; men derfor udfører 

 de i regelen fleres ind- og udaandinger i rad kort efter hverandre for 

 rigtig at faa "luftet sig", hvorefter de gaar i dybet, hvor de maa und- 

 være luftvekslingen en stund igjen. Mens vi nrennesker knapt- formaar 

 at udholde 1 — 2 minutter uden luftveksling og det med møie, ja endog 

 fare, kan hvaleme uden større besværlighed være under våndet 10 — 20 

 minutter; ja ^ times tid at være nede uden at aande er ingen sjelden- 

 hed hos de store hvaler. Den bekjendte engelske hvalfanger S c o- 

 resby fortæller, at nordh valen (grønlandshvalen), naar den tv harpu- 

 neret, i sjeldne tilfælde endog kan tilbringe indtil 1^ time i dybet uden 

 luftfornyelse. Hvorvidt denne iagttagelse er rigtig, tør jeg ikke udtale 

 uoget om. Hvorledes hvalen sover, ved man ikke. Enkelte paastaar, 

 at den ligger paa bunden og sover! 



Der maa selvfølgelig være bestemte tilpasninger og anordninger 

 i disse dyrs bygning og livsfunktioner, som betinger det forhold, at 

 de kan undvære luftvekslingen saa længe. Vi kjender ikke alle disse 

 faktorer, som her spiller ind, men en ikke uvæseutlig er, foruden den 

 store blodmængde, som disse dyr besidder, det merkværdige anato- 

 miske forhold, som pulsaarerne i rygradskanalen og hjernekassen 

 viser ; thi her danner de overordentlig rige og mægtige net, de saar 

 kaldte '"undernet", der staar i forbindelse med lignende i brystkassen; 

 dette pulsaarefletverk danner et reservoir, som forsyner hjernen og 

 rygmarven, altsaa det centrale nervesystem, de^r styrer bevægelserne, 

 med friskt, surstofrigt blod, mens dyret er nede i dybet og maa und- 

 være luftvekslingen. 



Som en anden vigtig faktor maa en fysiologisk eiendommelighed 

 ansees, nemlig at hjertets virksomhed langsomgjøres (det er : pulsen 

 slaar langsommere), naai- dyret er paa dybet og ikke puster. Under 

 den langsommere hjertevirksomhed vil ogsaa et mindre surstoff orbrug 

 indtræde, hvilket nedsætter behovet efter at puste. 



Hvaleme er k j ø d æ d e n d e dyr. Deres føde bestaar dels af 

 smaa fiske, dels af bløddyr og sniaa krebsdyr. Føden blir ikke tygget, 

 men slugt hel, hvorfor der ogsaa stilles store fordringer til deres for- 



